# Az Európai Unió L 46/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 46 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. február 21. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 46

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. február 21.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 146/2008/EK rendelete (2008. február 14.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | | A Bizottság 147/2008/EK rendelete (2008. február 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 148/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a 900/2007/EK és az 1060/2007/EK rendeletnek a cukor kivitelére vonatkozó visszatérítések tekintetében kivételt képező rendeltetési helyek státuszának tisztázását célzó módosításáról | 9 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2008/7/EK irányelve (2008. február 12.) a tőkeemelést terhelő közvetett adókról | 11 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 146/2008/EK rendelete (2008. február 14.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról

1

A Bizottság 147/2008/EK rendelete (2008. február 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

*

A Bizottság 148/2008/EK rendelete (2008. február 20.) a 900/2007/EK és az 1060/2007/EK rendeletnek a cukor kivitelére vonatkozó visszatérítések tekintetében kivételt képező rendeltetési helyek státuszának tisztázását célzó módosításáról

9

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2008/7/EK irányelve (2008. február 12.) a tőkeemelést terhelő közvetett adókról

11

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2008/143/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. január 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás megkötéséről | 23 |
| Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között a tengeri szállításról | 25 |
| | | 2008/144/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. január 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából | 37 |
| Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról | 38 |
| | | Bizottság |
| | | 2008/145/EK |
| | * | A Bizottság Határozata (2007. szeptember 12.) a Bison Bial SA számára Lengyelország által tervezett C 54/2006 (ex N 276/2006) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 4145. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2008/143/EK

*

A Tanács határozata (2008. január 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás megkötéséről

23

Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között a tengeri szállításról

25

2008/144/EK

*

A Tanács határozata (2008. január 28.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

37

Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról

38

Bizottság

2008/145/EK

*

A Bizottság Határozata (2007. szeptember 12.) a Bison Bial SA számára Lengyelország által tervezett C 54/2006 (ex N 276/2006) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2007) 4145. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 4145. számú dokumentummal történt)

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/1

---

A TANÁCS 146/2008/EK RENDELETE

(2008. február 14.)

a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükséges rendelkezni a kölcsönös megfeleltetési követelmények nem teljesítésének olyan kisebb jelentőségű eseteire alkalmazandó türelmi intézkedésről, amely esetekben a követelmények nem teljesítésének súlyossága, mértéke és fennállásának időtartama nem teszi indokolttá a folyósítandó közvetlen kifizetések azonnali csökkentését. Egy ilyen türelmi intézkedésnek mindazonáltal magában kell foglalnia az illetékes nemzeti hatóság által végzendő megfelelő nyomon követésről a követelmények nem teljesítésének orvosolásáig. Ezen túlmenően csökkentést alkalmazni a közvetlen kifizetések nagyon alacsony induló összegeire a lehetséges visszatartó hatáshoz képest nehézkesnek bizonyulhat. Következésképpen meg kell állapítani egy olyan megfelelő küszöbértéket, amely alatt a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, feltéve hogy az illetékes nemzeti hatóság meghozza azon intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja a követelmények nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(1)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükséges rendelkezni a kölcsönös megfeleltetési követelmények nem teljesítésének olyan kisebb jelentőségű eseteire alkalmazandó türelmi intézkedésről, amely esetekben a követelmények nem teljesítésének súlyossága, mértéke és fennállásának időtartama nem teszi indokolttá a folyósítandó közvetlen kifizetések azonnali csökkentését. Egy ilyen türelmi intézkedésnek mindazonáltal magában kell foglalnia az illetékes nemzeti hatóság által végzendő megfelelő nyomon követésről a követelmények nem teljesítésének orvosolásáig. Ezen túlmenően csökkentést alkalmazni a közvetlen kifizetések nagyon alacsony induló összegeire a lehetséges visszatartó hatáshoz képest nehézkesnek bizonyulhat. Következésképpen meg kell állapítani egy olyan megfelelő küszöbértéket, amely alatt a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, feltéve hogy az illetékes nemzeti hatóság meghozza azon intézkedéseket, amelyek biztosítják, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja a követelmények nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokat.

| (2) | Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (2) 44. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a támogatható hektárszámnak megfelelő parcelláknak legalább egy tíz hónapos időtartamon át a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. A tapasztalatok azt mutatják, hogy ez a feltétel nagymértékben korlátozhatja a földterületek piacának működését, és jelentős adminisztratív terhet ró az érintett mezőgazdasági termelőkre és igazgatási szervekre. Mindazonáltal annak elkerülésére, hogy ugyanarra a földterületre vonatkozóan több kérelmet is benyújthassanak, szükség van egy olyan időpont megjelölésére is, amikor a parcelláknak a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. A tagállamoknak helyénvaló lenne meghatározni ezt az időpontot, amely a támogatás iránti kérelem módosítására meghatározott időpontnál nem lehet később. Azonos szabályt kell alkalmazni azokra a tagállamokra is, amelyek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák. |
| --- | --- |

(2)

Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet (2) 44. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a támogatható hektárszámnak megfelelő parcelláknak legalább egy tíz hónapos időtartamon át a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. A tapasztalatok azt mutatják, hogy ez a feltétel nagymértékben korlátozhatja a földterületek piacának működését, és jelentős adminisztratív terhet ró az érintett mezőgazdasági termelőkre és igazgatási szervekre. Mindazonáltal annak elkerülésére, hogy ugyanarra a földterületre vonatkozóan több kérelmet is benyújthassanak, szükség van egy olyan időpont megjelölésére is, amikor a parcelláknak a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. A tagállamoknak helyénvaló lenne meghatározni ezt az időpontot, amely a támogatás iránti kérelem módosítására meghatározott időpontnál nem lehet később. Azonos szabályt kell alkalmazni azokra a tagállamokra is, amelyek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák.

| (3) | Annak következtében, hogy egyetlen napra csökkentették azon időtartamot, amelynek során a mezőgazdasági termelőnek egyaránt rendelkeznie kell az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatható hektárszámnak megfelelő parcellákkal, különösen az érintett naptári év során történt földátruházás esetére vonatkozóan pontosítani kell a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó felelősségi szabályokat. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőt terheli a felelősség az illetékes hatóság előtt a kölcsönös megfeleltetési követelmények be nem tartásáért az érintett naptári évben a támogatási kérelemben bejelentett valamennyi mezőgazdasági földterület tekintetében. Ez azonban nem zárhatja ki az érintett mezőgazdasági termelő és az olyan személy közötti magánjogi megállapodásokat, akinek a mezőgazdasági földterületet átadták, vagy aki azt átadta. |
| --- | --- |

(3)

Annak következtében, hogy egyetlen napra csökkentették azon időtartamot, amelynek során a mezőgazdasági termelőnek egyaránt rendelkeznie kell az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer keretében támogatható hektárszámnak megfelelő parcellákkal, különösen az érintett naptári év során történt földátruházás esetére vonatkozóan pontosítani kell a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó felelősségi szabályokat. Egyértelművé kell tenni ezért, hogy a támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőt terheli a felelősség az illetékes hatóság előtt a kölcsönös megfeleltetési követelmények be nem tartásáért az érintett naptári évben a támogatási kérelemben bejelentett valamennyi mezőgazdasági földterület tekintetében. Ez azonban nem zárhatja ki az érintett mezőgazdasági termelő és az olyan személy közötti magánjogi megállapodásokat, akinek a mezőgazdasági földterületet átadták, vagy aki azt átadta.

| (4) | Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikke úgy rendelkezik, hogy a szóban forgó rendelet 2. cikkének g) pontja szerinti új tagállamok az egységes támogatási rendszer keretében különböző egységértékeket határozhatnak meg a 2003. június 30-án – Bulgária és Románia esetében pedig 2005. június 30-án – gyepterületként vagy állandó legelőként, illetve bármely más támogatható területként azonosított területek hektáronként megítélendő jogosultsága tekintetében. Az új tagállamok azon rendelet 20. cikkének megfelelően létrehoztak a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert. Az erre az azonosítási rendszerre való áttéréskor tapasztalt technikai nehézségek miatt azonban egyes parcellák esetében előfordulhatott, hogy a 2003-ban rögzített tulajdonságok nem pontosan kerültek át az új azonosítási rendszerbe. Annak érdekében, hogy a különböző egységértékek meghatározásának lehetőségét zökkenőmentesen végre lehessen hajtani, a parcellák azonosítására vonatkozó időpontot 2006. június 30-ára kell igazítani. Bulgária és Románia esetében azonban helyénvaló, hogy a parcellák meghatározásának időpontja 2008. január 1. legyen. Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikke úgy rendelkezik, hogy a szóban forgó rendelet 2. cikkének g) pontja szerinti új tagállamok az egységes támogatási rendszer keretében különböző egységértékeket határozhatnak meg a 2003. június 30-án – Bulgária és Románia esetében pedig 2005. június 30-án – gyepterületként vagy állandó legelőként, illetve bármely más támogatható területként azonosított területek hektáronként megítélendő jogosultsága tekintetében. Az új tagállamok azon rendelet 20. cikkének megfelelően létrehoztak a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert. Az erre az azonosítási rendszerre való áttéréskor tapasztalt technikai nehézségek miatt azonban egyes parcellák esetében előfordulhatott, hogy a 2003-ban rögzített tulajdonságok nem pontosan kerültek át az új azonosítási rendszerbe. Annak érdekében, hogy a különböző egységértékek meghatározásának lehetőségét zökkenőmentesen végre lehessen hajtani, a parcellák azonosítására vonatkozó időpontot 2006. június 30-ára kell igazítani. Bulgária és Románia esetében azonban helyénvaló, hogy a parcellák meghatározásának időpontja 2008. január 1. legyen. Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkét ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A tapasztalatok azt is mutatják, hogy a kölcsönös megfeleltetési szabályok keretébe tartozó, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények kezeléséhez szükséges igazgatási infrastruktúra kiépítése számottevő adminisztratív munkával jár. Megkönnyítené a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények bevezetésének és zökkenőmentes végrehajtásának a folyamatát, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamok számára is biztosítanának egy, a 2004. április 30-i állapot szerinti összetételű Közösségben az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében feltüntetett ütemezéssel összhangban alkalmazott bevezetési időszakhoz hasonló, a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre vonatkozó hároméves bevezető szakaszt. E bevezető szakasz alkalmazását abban az esetben is lehetővé kell tenni, ha valamely új tagállam úgy dönt, hogy már az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazására vonatkozóan kitűzött legutolsó lehetséges időpont előtt teljeskörűen alkalmazza a közvetlen kifizetéseket. Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (6) bekezdését és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (3) 51. cikkének (3) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A tapasztalatok azt is mutatják, hogy a kölcsönös megfeleltetési szabályok keretébe tartozó, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények kezeléséhez szükséges igazgatási infrastruktúra kiépítése számottevő adminisztratív munkával jár. Megkönnyítené a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények bevezetésének és zökkenőmentes végrehajtásának a folyamatát, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamok számára is biztosítanának egy, a 2004. április 30-i állapot szerinti összetételű Közösségben az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében feltüntetett ütemezéssel összhangban alkalmazott bevezetési időszakhoz hasonló, a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekre vonatkozó hároméves bevezető szakaszt. E bevezető szakasz alkalmazását abban az esetben is lehetővé kell tenni, ha valamely új tagállam úgy dönt, hogy már az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazására vonatkozóan kitűzött legutolsó lehetséges időpont előtt teljeskörűen alkalmazza a közvetlen kifizetéseket. Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (6) bekezdését és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (3) 51. cikkének (3) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (10) és (11) bekezdése megállapítja az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamoknak az egységes támogatási rendszer alkalmazására való áttérésére vonatkozó szabályokat. E szabályok értelmében a Bizottságnak – az érintett tagállam felkészültségi állapotának értékelését követően – előzetesen jóvá kell hagynia az adott új tagállamnak az egységes támogatási rendszer bevezetésére vonatkozó határozatát. Ez az előzetes jóváhagyás már nem szükséges, mivel csaknem valamennyi közvetlen támogatás független a termeléstől, továbbá mind az egységes területalapú támogatási rendszer, mind pedig az egységes támogatási rendszer független a termeléstől, és mindkettő területalapú támogatás, amely az integrált rendszer legtöbb elemét magában foglalja, ideértve különösen a parcellaazonosító rendszert. Ezért a szóban forgó rendelkezéseket el kell hagyni. A 143b. cikk (10) és (11) bekezdésének elhagyása a 143b. cikk (9) bekezdésének módosítását vonja maga után. Ezért ezt a rendelkezést is módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (10) és (11) bekezdése megállapítja az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamoknak az egységes támogatási rendszer alkalmazására való áttérésére vonatkozó szabályokat. E szabályok értelmében a Bizottságnak – az érintett tagállam felkészültségi állapotának értékelését követően – előzetesen jóvá kell hagynia az adott új tagállamnak az egységes támogatási rendszer bevezetésére vonatkozó határozatát. Ez az előzetes jóváhagyás már nem szükséges, mivel csaknem valamennyi közvetlen támogatás független a termeléstől, továbbá mind az egységes területalapú támogatási rendszer, mind pedig az egységes támogatási rendszer független a termeléstől, és mindkettő területalapú támogatás, amely az integrált rendszer legtöbb elemét magában foglalja, ideértve különösen a parcellaazonosító rendszert. Ezért a szóban forgó rendelkezéseket el kell hagyni. A 143b. cikk (10) és (11) bekezdésének elhagyása a 143b. cikk (9) bekezdésének módosítását vonja maga után. Ezért ezt a rendelkezést is módosítani kell.

| (7) | Az 1782/2003/EK rendelet XII. mellékletében található 2. táblázat megállapítja a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések folyósítandó összegeit Cipruson, ahol az egységes területalapú támogatási rendszer 2008-ig alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy a 2012/2006/EK tanácsi rendelet (4) meghosszabbította az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának időtartamát, meg kell állapítani a Cipruson kifizetendő teljes összegeket azokra az esetekre vonatkozóan, amikor az egységes területalapú támogatási rendszer 2009-ben és 2010-ben is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Az 1782/2003/EK rendelet XII. mellékletében található 2. táblázat megállapítja a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések folyósítandó összegeit Cipruson, ahol az egységes területalapú támogatási rendszer 2008-ig alkalmazandó. Tekintettel arra, hogy a 2012/2006/EK tanácsi rendelet (4) meghosszabbította az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának időtartamát, meg kell állapítani a Cipruson kifizetendő teljes összegeket azokra az esetekre vonatkozóan, amikor az egységes területalapú támogatási rendszer 2009-ben és 2010-ben is alkalmazandó.

| (8) | Az egységes támogatási rendszert választó új tagállamok annak 2007-től kezdve történő bevezetése mellett döntöttek. Ezért indokolt az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkének módosítását az említett időponttól az említett új tagállamokra alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

Az egységes támogatási rendszert választó új tagállamok annak 2007-től kezdve történő bevezetése mellett döntöttek. Ezért indokolt az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkének módosítását az említett időponttól az említett új tagállamokra alkalmazni.

| (9) | Az e rendelettel módosított számos rendelkezés – nevezetesen a követelmények nem teljesítésének kisebb jelentőségű eseteire alkalmazandó türelmi intézkedés, adott küszöbérték alatt csökkentések alkalmazása, annak az időpontnak a meghatározása, amikor a mezőgazdasági földterületnek a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állnia az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer szerinti jogosultsághoz, valamint a bevezető időszak biztosítása az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamok számára annak érdekében, hogy teljes mértékben be tudják tartani a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó követelményeket a területükön – kedvezőbb szabályokat eredményeznének az érintett mezőgazdasági termelők számára, mint a jelenleg hatályos szabályok. E rendelkezések visszamenőleges hatályú alkalmazása nem sértheti az érintett gazdasági szereplők jogbiztonságának elvét. Ugyanez vonatkozik az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkének módosított rendelkezésére. Azokat a rendelkezéseket azonban, amelyek a mezőgazdasági termelő azon felelősségével kapcsolatosak, ha a földterület átruházása esetén a követelmények nem teljesülnek, 2008. április 1-jétől kellene alkalmazni annak érdekében, hogy megfelelő jogbiztonságot garantáljanak az érintett mezőgazdasági termelőknek, ugyanakkor biztosítsák e rendelkezések eredményes alkalmazását 2008-ban. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendelettel módosított számos rendelkezés – nevezetesen a követelmények nem teljesítésének kisebb jelentőségű eseteire alkalmazandó türelmi intézkedés, adott küszöbérték alatt csökkentések alkalmazása, annak az időpontnak a meghatározása, amikor a mezőgazdasági földterületnek a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állnia az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer szerinti jogosultsághoz, valamint a bevezető időszak biztosítása az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamok számára annak érdekében, hogy teljes mértékben be tudják tartani a kölcsönös megfeleltetéshez kapcsolódó követelményeket a területükön – kedvezőbb szabályokat eredményeznének az érintett mezőgazdasági termelők számára, mint a jelenleg hatályos szabályok. E rendelkezések visszamenőleges hatályú alkalmazása nem sértheti az érintett gazdasági szereplők jogbiztonságának elvét. Ugyanez vonatkozik az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkének módosított rendelkezésére. Azokat a rendelkezéseket azonban, amelyek a mezőgazdasági termelő azon felelősségével kapcsolatosak, ha a földterület átruházása esetén a követelmények nem teljesülnek, 2008. április 1-jétől kellene alkalmazni annak érdekében, hogy megfelelő jogbiztonságot garantáljanak az érintett mezőgazdasági termelőknek, ugyanakkor biztosítsák e rendelkezések eredményes alkalmazását 2008-ban.

| (10) | Az 1782/2003/EK és az 1698/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

Az 1782/2003/EK és az 1698/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) soha nem teljesülnek a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások, és e nem teljesítés az érintett naptári évben támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, akkor a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően az említett mezőgazdasági termelő számára folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.
  Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha a követelmények említett nem teljesítése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átadták, vagy aki azt átadta.
  Az első és második albekezdésnek a 2008. évre való alkalmazásában a naptári év a 2008. április 1-jétőldecember 31-ig tartó időszaknak felel meg.
  E bekezdés alkalmazásában az »átadás«: bármely olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület megszűnik az átadó rendelkezésére állni.”; |
| --- | --- | --- |

1.

a 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) soha nem teljesülnek a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások, és e nem teljesítés az érintett naptári évben támogatási kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelőnek közvetlenül felróható cselekmény vagy mulasztás eredménye, akkor a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően az említett mezőgazdasági termelő számára folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.

Az első albekezdést alkalmazni kell abban az esetben is, ha a követelmények említett nem teljesítése olyan cselekmény vagy mulasztás eredménye, amely közvetlenül annak a személynek róható fel, akinek a földterületet átadták, vagy aki azt átadta.

Az első és második albekezdésnek a 2008. évre való alkalmazásában a naptári év a 2008. április 1-jétőldecember 31-ig tartó időszaknak felel meg.

E bekezdés alkalmazásában az »átadás«: bármely olyan ügylet, amelynek révén a mezőgazdasági földterület megszűnik az átadó rendelkezésére állni.”;

| b) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   Az (1) bekezdés ellenére és a 7. cikk (1) bekezdésében említett részletes szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege mezőgazdasági termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.
  Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy az első albekezdésben előírt lehetőséget veszi igénybe, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja a követelmények adott nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokat. A ténymegállapításról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”; |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az (1) bekezdés ellenére és a 7. cikk (1) bekezdésében említett részletes szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege mezőgazdasági termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy az első albekezdésben előírt lehetőséget veszi igénybe, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja a követelmények adott nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokat. A ténymegállapításról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”;

| 2. | a 7. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben a követelmények nem teljesítése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek minősül. A követelmények nem teljesítésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy az állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.
  Kivéve, ha a mezőgazdasági termelő azonnal megtette a követelmények megállapított nem teljesítését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedést – amely adott esetben adminisztratív ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolja a követelmények nem teljesítését. A követelmények kisebb jelentőségű nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”; |
| --- | --- |

2.

a 7. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Kellően indokolt esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben a követelmények nem teljesítése – súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek minősül. A követelmények nem teljesítésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy az állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.

Kivéve, ha a mezőgazdasági termelő azonnal megtette a követelmények megállapított nem teljesítését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak biztosításához szükséges intézkedést – amely adott esetben adminisztratív ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolja a követelmények nem teljesítését. A követelmények kisebb jelentőségű nem teljesítésével kapcsolatos ténymegállapításokról és a követelmények nem teljesítésének orvosolása érdekében teendő intézkedésekről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”;

| 3. | a 44. cikk (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „E parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a tagállam által meghatározandó időpontban, de legkésőbb a támogatási kérelem módosítására a tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”; |
| --- | --- |

3.

a 44. cikk (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„E parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a tagállam által meghatározandó időpontban, de legkésőbb a támogatási kérelem módosítására a tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”;

| 4. | a 71h. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „71h. cikk
  Gyepterület
  Az új tagállamok objektív kritériumoknak megfelelően különböző egységértékeket határozhatnak meg a regionális felső határon vagy annak egy részén belül a 71f. cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági termelők részére odaítélendő jogosultságokra a 2006. június 30-án megállapított gyepterületek és egyéb támogatható hektárok, vagy a 2006. június 30-án megállapított állandó legelőként használt és egyéb támogatható hektárok tekintetében.
  Bulgária és Románia esetében azonban a megállapítás időpontja 2008. január 1.”; |
| --- | --- |

4.

a 71h. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„71h. cikk

Gyepterület

Az új tagállamok objektív kritériumoknak megfelelően különböző egységértékeket határozhatnak meg a regionális felső határon vagy annak egy részén belül a 71f. cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági termelők részére odaítélendő jogosultságokra a 2006. június 30-án megállapított gyepterületek és egyéb támogatható hektárok, vagy a 2006. június 30-án megállapított állandó legelőként használt és egyéb támogatható hektárok tekintetében.

Bulgária és Románia esetében azonban a megállapítás időpontja 2008. január 1.”;

| 5. | a 143b. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdésben említett parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a tagállam által meghatározandó időpontban, de legkésőbb a támogatási kérelem módosítására a tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”; |
| --- | --- | --- |

5.

a 143b. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a tagállam által meghatározandó időpontban, de legkésőbb a támogatási kérelem módosítására a tagállamban megállapított időpontban a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”;

| b) | a (6) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „2005. január 1-jétől2008. december 31-ig a 3., 4., 6., 7. és 9. cikk alkalmazása nem kötelező az új tagállamok számára a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekhez kapcsolódó rendelkezések tekintetében. 2009. január 1-jétől az ezekben a tagállamokban egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:






  a) | a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- | --- |

b)

a (6) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„2005. január 1-jétől2008. december 31-ig a 3., 4., 6., 7. és 9. cikk alkalmazása nem kötelező az új tagállamok számára a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekhez kapcsolódó rendelkezések tekintetében. 2009. január 1-jétől az ezekben a tagállamokban egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:

a)

a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni;

| c) | a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Bulgária és Románia számára azonban a 3., 4., 6., 7. és 9. cikk alkalmazása 2011. december 31-ig nem kötelező a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekhez kapcsolódó rendelkezések tekintetében. 2012. január 1-jétől az ezekben a tagállamokban egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:

| a) | a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni;

| c) | a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Az új tagállamok abban az esetben is élhetnek a harmadik albekezdésben meghatározott lehetőséggel, ha úgy határoznak, hogy már a (9) bekezdésben előírt alkalmazási időszak vége előtt beszüntetik az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását.”;

| c) | a (9) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egységes területalapú támogatási rendszert a 2010 végéig tartó alkalmazási időszakban valamennyi új tagállam alkalmazhatja.”; |
| --- | --- |

c)

a (9) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az egységes területalapú támogatási rendszert a 2010 végéig tartó alkalmazási időszakban valamennyi új tagállam alkalmazhatja.”;

| d) | a (10) és a (11) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

a (10) és a (11) bekezdést el kell hagyni;

| 6. | a XII. melléklet e rendelet mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

6.

a XII. melléklet e rendelet mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Az 1698/2005/EK rendelet 51. cikke (3) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdésben előírt eltérés 2008. december 31-ig alkalmazandó. 2009. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:

| a) | a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni;

| c) | a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

Bulgária és Románia számára azonban az 1782/2003/EK rendelet 3., 4., 6., 7. és 9. cikkének alkalmazása 2011. december 31-ig nem kötelező a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményekhez kapcsolódó rendelkezések tekintetében. 2012. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:

| a) | a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a III. melléklet A. pontjában említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

a III. melléklet B. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni;

| c) | a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet C. pontjában említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Az új tagállamok abban az esetben is élhetnek a második albekezdésben meghatározott lehetőséggel, ha úgy határoznak, hogy már az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (9) bekezdésében előírt alkalmazási időszak vége előtt beszüntetik az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását.”

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni, a következő kivételekkel:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontját 2008. április 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdésének a) pontját 2008. április 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | az 1. cikk (4) bekezdését 2007. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (4) bekezdését 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ZVER

---

(1)  2007. december 11-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb az 1276/2007/EK rendelettel (HL L 284., 2007.10.30., 11. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o. A legutóbb a 2012/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 8. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 384., 2006.12.29., 8. o.

4

---

MELLÉKLET

Az 1782/2003/EK rendelet XII. mellékletében a 2. táblázat az alábbi két oszloppal egészül ki:

| „2009 | 2010 |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 1 795 543 | 1 572 955 |
| 0 | 0 |
| 3 456 448 | 3 438 488 |
| 4 608 945 | 4 608 945 |
| 10 724 282 | 10 670 282 |
| 5 547 000 | 5 115 000 |
| 156 332 | 149 600 |
| 4 323 820 | 4 312 300 |
| 1 038 575 | 1 035 875 |
| 31 650 945 | 30 903 405” |

„2009

2010

0

0

1 795 543

1 572 955

0

0

3 456 448

3 438 488

4 608 945

4 608 945

10 724 282

10 670 282

5 547 000

5 115 000

156 332

149 600

4 323 820

4 312 300

1 038 575

1 035 875

31 650 945

30 903 405”

---

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/7

---

A BIZOTTSÁG 147/2008/EK RENDELETE

(2008. február 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. február 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 20-án.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. február 20-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 53,3 |
| JO | 69,6 |
| MA | 45,2 |
| TN | 115,9 |
| TR | 84,2 |
| ZZ | 73,6 |
| 0707 00 05 | JO | 190,5 |
| MA | 150,4 |
| TR | 181,9 |
| ZZ | 174,3 |
| 0709 90 70 | MA | 49,7 |
| TR | 115,6 |
| ZZ | 82,7 |
| 0709 90 80 | EG | 111,9 |
| ZZ | 111,9 |
| 0805 10 20 | EG | 52,6 |
| IL | 54,8 |
| MA | 57,4 |
| TN | 48,4 |
| TR | 85,6 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 20 10 | IL | 110,6 |
| MA | 111,4 |
| ZZ | 111,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 42,0 |
| EG | 82,4 |
| IL | 76,7 |
| JM | 114,0 |
| MA | 117,2 |
| PK | 65,4 |
| TR | 77,5 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 107,6 |
| MA | 114,0 |
| TR | 116,6 |
| ZZ | 111,5 |
| 0808 10 80 | AR | 96,3 |
| CA | 88,1 |
| CL | 60,8 |
| CN | 83,1 |
| MK | 37,5 |
| US | 126,4 |
| ZZ | 82,0 |
| 0808 20 50 | AR | 89,6 |
| CN | 92,4 |
| US | 122,2 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 97,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

53,3

JO

69,6

MA

45,2

TN

115,9

TR

84,2

ZZ

73,6

0707 00 05

JO

190,5

MA

150,4

TR

181,9

ZZ

174,3

0709 90 70

MA

49,7

TR

115,6

ZZ

82,7

0709 90 80

EG

111,9

ZZ

111,9

0805 10 20

EG

52,6

IL

54,8

MA

57,4

TN

48,4

TR

85,6

ZZ

59,8

0805 20 10

IL

110,6

MA

111,4

ZZ

111,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

42,0

EG

82,4

IL

76,7

JM

114,0

MA

117,2

PK

65,4

TR

77,5

ZZ

82,2

0805 50 10

EG

107,9

IL

107,6

MA

114,0

TR

116,6

ZZ

111,5

0808 10 80

AR

96,3

CA

88,1

CL

60,8

CN

83,1

MK

37,5

US

126,4

ZZ

82,0

0808 20 50

AR

89,6

CN

92,4

US

122,2

ZA

85,7

ZZ

97,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/9

---

A BIZOTTSÁG 148/2008/EK RENDELETE

(2008. február 20.)

a 900/2007/EK és az 1060/2007/EK rendeletnek a cukor kivitelére vonatkozó visszatérítések tekintetében kivételt képező rendeltetési helyek státuszának tisztázását célzó módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 40. cikke (1) bekezdésének g) pontjára és 40. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

mivel:

| (1) | A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2007/2008-as gazdasági év végéig történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2007. július 27-i 900/2007/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke, valamint a Belgium, a Cseh Köztársaság, Írország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország, Szlovákia és Svédország intervenciós hivatala birtokában lévő cukor export célú viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2007. szeptember 14-i 1060/2007/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikke folyamatos pályázati felhívást hirdet meg valamennyi rendeltetési hely vonatkozásában – Andorra, Gibraltár, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Helgoland, Grönland, a Feröer-szigetek, a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést, Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (4), Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével. |
| --- | --- |

(1)

A fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítéseknek a 2007/2008-as gazdasági év végéig történő megállapítására irányuló folyamatos pályázati felhívásról szóló, 2007. július 27-i 900/2007/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikke, valamint a Belgium, a Cseh Köztársaság, Írország, Spanyolország, Olaszország, Magyarország, Szlovákia és Svédország intervenciós hivatala birtokában lévő cukor export célú viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás megnyitásáról szóló, 2007. szeptember 14-i 1060/2007/EK bizottsági rendelet (3) 1. cikke folyamatos pályázati felhívást hirdet meg valamennyi rendeltetési hely vonatkozásában – Andorra, Gibraltár, Ceuta, Melilla, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia közigazgatási területe, Helgoland, Grönland, a Feröer-szigetek, a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést, Albánia, Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (4), Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság kivételével.

| (2) | A kivételt képező rendeltetési helyek státuszával kapcsolatos félreértések elkerülése végett célszerű különbséget tenni harmadik országok, az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei, valamint olyan európai területek között, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez. |
| --- | --- |

(2)

A kivételt képező rendeltetési helyek státuszával kapcsolatos félreértések elkerülése végett célszerű különbséget tenni harmadik országok, az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei, valamint olyan európai területek között, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez.

| (3) | A 900/2007/EK és az 1060/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

A 900/2007/EK és az 1060/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 900/2007/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Folyamatos pályázati felhívásra kerül sor a 1701 99 10 KN-kód alá tartozó fehér cukorra alkalmazandó export-visszatérítés valamennyi rendeltetési hely vonatkozásában történő megállapítása céljából, kivéve:

| a) | harmadik országok: Andorra, Liechtenstein, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (5), Montenegró, Albánia, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok: Andorra, Liechtenstein, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (5), Montenegró, Albánia, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság;

| b) | az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei: a Feröer-szigetek, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d'Italia közigazgatási területe, valamint a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei: a Feröer-szigetek, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d'Italia közigazgatási területe, valamint a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

| c) | olyan európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár. |
| --- | --- |

c)

olyan európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár.

Az első albekezdésben említett folyamatos pályázati felhívás érvényességi ideje alatt részleges pályázati felhívásokat írnak ki.

2. cikk

Az 1060/2007/EK rendelet 1. cikke harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdésben említett rendeltetési helyek:

| a) | harmadik országok: Andorra, Liechtenstein, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (6), Montenegró, Albánia, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság; |
| --- | --- |

a)

harmadik országok: Andorra, Liechtenstein, az Apostoli Szentszék (Vatikánváros Állam), Horvátország, Bosznia és Hercegovina, Szerbia (6), Montenegró, Albánia, valamint a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság;

| b) | az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei: a Feröer-szigetek, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d'Italia közigazgatási területe, valamint a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést; |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió tagállamainak a Közösség vámterületén kívül eső területei: a Feröer-szigetek, Grönland, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno és Campione d'Italia közigazgatási területe, valamint a Ciprusi Köztársaság azon területei, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést;

| c) | olyan európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár. |
| --- | --- |

c)

olyan európai területek, amelyek külkapcsolataiért valamely tagállam felel, de nem tartoznak a Közösség vámterületéhez: Gibraltár.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 20-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 196., 2007.7.28., 26. o. A legutóbb az 1298/2007/EK rendelettel (HL L 289., 2007.11.7., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 242., 2007.9.15., 8. o. A legutóbb az 1476/2007/EK rendelettel (HL L 329., 2007.12.14., 17. o.) módosított rendelet.

3

(4)  Beleértve az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. határozata szerint az Egyesült Nemzetek felügyelete alatt álló Koszovót.

4

(5)  Beleértve Koszovót, amely az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata értelmében ENSZ-felügyelet alatt áll.”

5

(6)  Beleértve Koszovót, amely az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata értelmében ENSZ-felügyelet alatt áll.”

6

---

IRÁNYELVEK

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/11

---

A TANÁCS 2008/7/EK IRÁNYELVE

(2008. február 12.)

a tőkeemelést terhelő közvetett adókról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. és 94. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (1) | A tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló, 1969. július 17-i 69/335/EGK tanácsi irányelv (3) több alkalommal jelentősen módosult (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló, 1969. július 17-i 69/335/EGK tanácsi irányelv (3) több alkalommal jelentősen módosult (4). Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében az irányelvet át kell dolgozni.

| (2) | A tőkeemelést terhelő közvetett adók, nevezetesen a tőkeilleték (a társaságokba apportként történő bevitelre kiróható adó), az értékpapírra kivetett adó és a szerkezetátalakítási műveletekre kivetett adó – függetlenül attól, hogy a kérdéses műveletek tőkeemeléssel járnak-e vagy sem – megkülönböztetéshez, kettős adóztatáshoz és egyenlőtlenségekhez vezet, amelyek gátolják a tőke szabad mozgását. Ugyanez érvényes a tőkeilletékkel és az értékpapírra kivetett adóval megegyező tulajdonságú egyéb közvetett adókra. |
| --- | --- |

(2)

A tőkeemelést terhelő közvetett adók, nevezetesen a tőkeilleték (a társaságokba apportként történő bevitelre kiróható adó), az értékpapírra kivetett adó és a szerkezetátalakítási műveletekre kivetett adó – függetlenül attól, hogy a kérdéses műveletek tőkeemeléssel járnak-e vagy sem – megkülönböztetéshez, kettős adóztatáshoz és egyenlőtlenségekhez vezet, amelyek gátolják a tőke szabad mozgását. Ugyanez érvényes a tőkeilletékkel és az értékpapírra kivetett adóval megegyező tulajdonságú egyéb közvetett adókra.

| (3) | Következésképpen a belső piac érdeke a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy lehetőség szerint kiküszöbölhetőek legyenek az olyan tényezők, amelyek torzíthatják a versenyfeltételeket, illetve megakadályozhatják a tőke szabad mozgását. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen a belső piac érdeke a tőkeemelést terhelő közvetett adókról szóló jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy lehetőség szerint kiküszöbölhetőek legyenek az olyan tényezők, amelyek torzíthatják a versenyfeltételeket, illetve megakadályozhatják a tőke szabad mozgását.

| (4) | A tőkeilleték kedvezőtlenül hat a vállalkozások fejlődésére, valamint csoportjaik átszerveződésére. E hatások különösen ártalmasak a jelenlegi gazdasági helyzetben, amikor kiemelkedő szükség van arra, hogy a beruházások ösztönzése elsőbbséget élvezzen. |
| --- | --- |

(4)

A tőkeilleték kedvezőtlenül hat a vállalkozások fejlődésére, valamint csoportjaik átszerveződésére. E hatások különösen ártalmasak a jelenlegi gazdasági helyzetben, amikor kiemelkedő szükség van arra, hogy a beruházások ösztönzése elsőbbséget élvezzen.

| (5) | E célok elérése érdekében a legjobb megoldás a tőkeilleték eltörlése lenne. |
| --- | --- |

(5)

E célok elérése érdekében a legjobb megoldás a tőkeilleték eltörlése lenne.

| (6) | Viszont azon bevételkiesések, amelyek egy ilyen intézkedés azonnali alkalmazása következtében előállnának, elfogadhatatlanok azon tagállamok számára, amelyek jelenleg alkalmazzák a tőkeilletéket. Az említett tagállamoknak ezért lehetőséget kell kapniuk arra, hogy továbbra is tőkeilleték alá vessék az érintett ügyletek egészét vagy egy részét; ezt úgy kell értelmezni, hogy egységes kulcsot kell megállapítani egy és ugyanazon tagállamban. Ha egy tagállam egyszer már úgy döntött, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egészére vagy egy részére nem vet ki tőkeilletéket, ilyen illetékeket később sem vezethet be. |
| --- | --- |

(6)

Viszont azon bevételkiesések, amelyek egy ilyen intézkedés azonnali alkalmazása következtében előállnának, elfogadhatatlanok azon tagállamok számára, amelyek jelenleg alkalmazzák a tőkeilletéket. Az említett tagállamoknak ezért lehetőséget kell kapniuk arra, hogy továbbra is tőkeilleték alá vessék az érintett ügyletek egészét vagy egy részét; ezt úgy kell értelmezni, hogy egységes kulcsot kell megállapítani egy és ugyanazon tagállamban. Ha egy tagállam egyszer már úgy döntött, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egészére vagy egy részére nem vet ki tőkeilletéket, ilyen illetékeket később sem vezethet be.

| (7) | A belső piac fogalmában benne van, hogy a belső piac területén a társaságok tőkeemelését nem lehet egynél többször adóval megterhelni. Ennek megfelelően, amennyiben az adókivetési joggal rendelkező tagállam az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egy részére vagy egészére nem ró ki tőkeilletéket, a kérdéses ügyletek esetében más tagállam sem élhet adókivetési joggal. |
| --- | --- |

(7)

A belső piac fogalmában benne van, hogy a belső piac területén a társaságok tőkeemelését nem lehet egynél többször adóval megterhelni. Ennek megfelelően, amennyiben az adókivetési joggal rendelkező tagállam az ezen irányelv hatálya alá tartozó ügyletek egy részére vagy egészére nem ró ki tőkeilletéket, a kérdéses ügyletek esetében más tagállam sem élhet adókivetési joggal.

| (8) | Indokolt szigorú feltételeket fenntartani az olyan esetekre, amikor a tagállamok továbbra is alkalmaznak tőkeilletéket, különösen a mentességek és csökkentések tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Indokolt szigorú feltételeket fenntartani az olyan esetekre, amikor a tagállamok továbbra is alkalmaznak tőkeilletéket, különösen a mentességek és csökkentések tekintetében.

| (9) | A tőkeemelésre a tőkeilletéken kívül más közvetett adó nem vethető ki. Különösen az értékpapírra nem vethető ki adó, függetlenül az ilyen értékpapírok eredetétől és függetlenül attól, hogy azok a társaság saját tőkéjét vagy kölcsöntőkéjét képviselik. |
| --- | --- |

(9)

A tőkeemelésre a tőkeilletéken kívül más közvetett adó nem vethető ki. Különösen az értékpapírra nem vethető ki adó, függetlenül az ilyen értékpapírok eredetétől és függetlenül attól, hogy azok a társaság saját tőkéjét vagy kölcsöntőkéjét képviselik.

| (10) | A tőkeegyesítő társaságoknak a 69/335/EGK irányelvben szereplő felsorolása nem teljes és ezért kiigazításra szorul. |
| --- | --- |

(10)

A tőkeegyesítő társaságoknak a 69/335/EGK irányelvben szereplő felsorolása nem teljes és ezért kiigazításra szorul.

| (11) | Mivel ennek az irányelvnek a céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel ennek az irányelvnek a céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányosság elvével összhangban ez az irányelv nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettségét tehát azokra a rendelkezésekre kell korlátozni, amelyek a korábbi irányelvekhez képest jelentős változást képviselnek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelezettsége a korábbi irányelvekből ered. |
| --- | --- |

(12)

Az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettségét tehát azokra a rendelkezésekre kell korlátozni, amelyek a korábbi irányelvekhez képest jelentős változást képviselnek. A változatlan rendelkezések átültetésének kötelezettsége a korábbi irányelvekből ered.

| (13) | Ez az irányelv nem sértheti a II. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(13)

Ez az irányelv nem sértheti a II. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket.

| (14) | A tőkeilleték káros hatásaira tekintettel a Bizottságnak háromévente jelentést kell tennie ezen irányelv működéséről az említett illeték eltörlése céljából. |
| --- | --- |

(14)

A tőkeilleték káros hatásaira tekintettel a Bizottságnak háromévente jelentést kell tennie ezen irányelv működéséről az említett illeték eltörlése céljából.

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I.   FEJEZET

TÁRGY ÉS HATÁLY

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv a következők tekintetében szabályozza a közvetett adók kivetését:

| a) | a tőkeegyesítő társaságoknak nyújtott tőke-hozzájárulás; |
| --- | --- |

a)

a tőkeegyesítő társaságoknak nyújtott tőke-hozzájárulás;

| b) | tőkeegyesítő társaságokat érintő szerkezetátalakítás; |
| --- | --- |

b)

tőkeegyesítő társaságokat érintő szerkezetátalakítás;

| c) | bizonyos értékpapírok és adósságlevelek kibocsátása. |
| --- | --- |

c)

bizonyos értékpapírok és adósságlevelek kibocsátása.

2. cikk

Tőkeegyesítő társaság

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában „tőkeegyesítő társaság”:

| a) | az I. mellékletben felsorolt jogi formájú társaság; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt jogi formájú társaság;

| b) | minden olyan társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek a tőke- vagy vagyonrészei értéktőzsdén forgalomképesek; |
| --- | --- |

b)

minden olyan társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek a tőke- vagy vagyonrészei értéktőzsdén forgalomképesek;

| c) | minden olyan nyereségszerzési céllal működő társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek tagjai (részvényesei) előzetes engedély nélkül jogosultak eladni részesedésüket harmadik személynek, és a társaság, egyesület vagy jogi személy adósságaiért csak részesedésük mértékéig felelősek. |
| --- | --- |

c)

minden olyan nyereségszerzési céllal működő társaság, egyesület vagy jogi személy, amelynek tagjai (részvényesei) előzetes engedély nélkül jogosultak eladni részesedésüket harmadik személynek, és a társaság, egyesület vagy jogi személy adósságaiért csak részesedésük mértékéig felelősek.

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában tőkeegyesítő társaság minden nyereségszerzési céllal működő társaság, egyesület vagy jogi személy.

3. cikk

Tőke-hozzájárulás

Ezen irányelv alkalmazásában és a 4. cikkre is figyelemmel, a következő ügyletek minősülnek „tőke-hozzájárulásnak”:

| a) | tőkeegyesítő társaság alapítása; |
| --- | --- |

a)

tőkeegyesítő társaság alapítása;

| b) | nem tőkeegyesítő társaságnak minősülő társaság, egyesület vagy jogi személy átalakulása tőkeegyesítő társasággá; |
| --- | --- |

b)

nem tőkeegyesítő társaságnak minősülő társaság, egyesület vagy jogi személy átalakulása tőkeegyesítő társasággá;

| c) | tőkeegyesítő társaság tőkéjének emelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással; |
| --- | --- |

c)

tőkeegyesítő társaság tőkéjének emelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással;

| d) | tőkeegyesítő társaság vagyonának növelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással, amely nem a társaság tőkéjéből vagy vagyonából való részesedés ellenében történik, hanem ugyanolyan jogok fejében, mint amilyenekkel a tagok (részvényesek) rendelkeznek, mint például szavazati jogok, nyereségből vagy felszámolás során keletkező többletből való részesedés joga; |
| --- | --- |

d)

tőkeegyesítő társaság vagyonának növelése bármilyen jellegű vagyoni hozzájárulással, amely nem a társaság tőkéjéből vagy vagyonából való részesedés ellenében történik, hanem ugyanolyan jogok fejében, mint amilyenekkel a tagok (részvényesek) rendelkeznek, mint például szavazati jogok, nyereségből vagy felszámolás során keletkező többletből való részesedés joga;

| e) | létesítő okirat szerint egy harmadik országban székhellyel rendelkező tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának áthelyezése harmadik országból egy tagállamba; |
| --- | --- |

e)

létesítő okirat szerint egy harmadik országban székhellyel rendelkező tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának áthelyezése harmadik országból egy tagállamba;

| f) | harmadik országban tényleges ügyvezetési központtal rendelkező tőkeegyesítő társaság létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése harmadik országból egy tagállamba; |
| --- | --- |

f)

harmadik országban tényleges ügyvezetési központtal rendelkező tőkeegyesítő társaság létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése harmadik országból egy tagállamba;

| g) | tőkeegyesítő társaság tőkeemelése a nyereség, az általános vagy céltartalékok tőkésítése útján; |
| --- | --- |

g)

tőkeegyesítő társaság tőkeemelése a nyereség, az általános vagy céltartalékok tőkésítése útján;

| h) | tőkeegyesítő társaság vagyonnövekedése olyan tagi szolgáltatás révén, amely nem jár együtt a társaság tőkéjének növelésével, de amely változást idéz elő a társasági jogokban, vagy amely megnövelheti a társasági részesedés értékét; |
| --- | --- |

h)

tőkeegyesítő társaság vagyonnövekedése olyan tagi szolgáltatás révén, amely nem jár együtt a társaság tőkéjének növelésével, de amely változást idéz elő a társasági jogokban, vagy amely megnövelheti a társasági részesedés értékét;

| i) | tőkeegyesítő társaság által felvett hitel, ha a hitelező jogosult a társaság nyereségéből való részesedésre; |
| --- | --- |

i)

tőkeegyesítő társaság által felvett hitel, ha a hitelező jogosult a társaság nyereségéből való részesedésre;

| j) | tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes), vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) házastársa, vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) gyermeke, vagy tőkeegyesítő társaság és harmadik fél által együttesen felvett hitel, ha a hitelre egy tag (részvényes) garanciát vállal, és a hitel ugyanazon funkciót tölti be, mint a társaság tőkéjének emelése. |
| --- | --- |

j)

tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes), vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) házastársa, vagy tőkeegyesítő társaság és tag (részvényes) gyermeke, vagy tőkeegyesítő társaság és harmadik fél által együttesen felvett hitel, ha a hitelre egy tag (részvényes) garanciát vállal, és a hitel ugyanazon funkciót tölti be, mint a társaság tőkéjének emelése.

4. cikk

Szerkezetátalakítási műveletek

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő „szerkezetátalakítási műveletek” nem tekintendők tőke-hozzájárulásnak:

| a) | egy vagy több tőkeegyesítő társaság valamennyi eszközének és forrásának, illetve egy vagy több tevékenységi ágának átruházása egy vagy több, alapítás alatt álló vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaságnak, feltéve, hogy az átruházás ellentételezése legalább részben az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több tőkeegyesítő társaság valamennyi eszközének és forrásának, illetve egy vagy több tevékenységi ágának átruházása egy vagy több, alapítás alatt álló vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaságnak, feltéve, hogy az átruházás ellentételezése legalább részben az átvevő társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll;

| b) | alapítás alatt álló, vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaság által egy másik tőkeegyesítő társaság szavazati jogainak többségét megtestesítő részesedések megszerzése, feltéve, hogy a megszerzett részesedések ellentételezése legalább részben a korábbi társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll. Abban az esetben, ha a szavazati jogok többségét két vagy több ügylettel szerzik meg, csak a szavazati jogok többségének elérésével járó ügylet és az azokat követő ügyletek minősülnek szerkezetátalakítási műveletnek. |
| --- | --- |

b)

alapítás alatt álló, vagy már létrehozott tőkeegyesítő társaság által egy másik tőkeegyesítő társaság szavazati jogainak többségét megtestesítő részesedések megszerzése, feltéve, hogy a megszerzett részesedések ellentételezése legalább részben a korábbi társaság tőkéjét megtestesítő értékpapírokból áll. Abban az esetben, ha a szavazati jogok többségét két vagy több ügylettel szerzik meg, csak a szavazati jogok többségének elérésével járó ügylet és az azokat követő ügyletek minősülnek szerkezetátalakítási műveletnek.

(2)   A szerkezetátalakítási műveletek közé tartozik a valamely tőkeegyesítő társaság minden eszközének és forrásának egy másik, az előbbi társaság százszázalékos tulajdonában álló tőkeegyesítő társaságra történő átruházása.

II.   FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Közvetettadó-mentes ügyletek

(1)   A tagállamok semmilyen formájú közvetett adót nem vethetnek ki a tőkeegyesítő társaságokra az alábbi ügyletek tekintetében:

| a) | a tőke-hozzájárulások; |
| --- | --- |

a)

a tőke-hozzájárulások;

| b) | a tőke-hozzájárulás részeként nyújtott kölcsönök, illetve szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

a tőke-hozzájárulás részeként nyújtott kölcsönök, illetve szolgáltatások;

| c) | az üzleti tevékenység megkezdése előtt szükséges cégbejegyzés vagy bármely más olyan formalitás tekintetében, amely a tőkeegyesítő társaságra nézve jogi formájából adódóan kötelező lehet; |
| --- | --- |

c)

az üzleti tevékenység megkezdése előtt szükséges cégbejegyzés vagy bármely más olyan formalitás tekintetében, amely a tőkeegyesítő társaságra nézve jogi formájából adódóan kötelező lehet;

| d) | a tőkeegyesítő társaság létesítő okiratának vagy szabályzatának módosítása és különösen a következők:






  i. | a tőkeegyesítő társaság átalakulása egy másfajta tőkeegyesítő társasággá; |
| --- | --- | --- |

d)

a tőkeegyesítő társaság létesítő okiratának vagy szabályzatának módosítása és különösen a következők:

i.

a tőkeegyesítő társaság átalakulása egy másfajta tőkeegyesítő társasággá;

| ii. | egy tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának vagy létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése egyik tagállamból egy másik tagállamba; |
| --- | --- |

ii.

egy tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központjának vagy létesítő okirat szerinti székhelyének áthelyezése egyik tagállamból egy másik tagállamba;

| iii. | a tőkeegyesítő társaság céljainak megváltozása; |
| --- | --- |

iii.

a tőkeegyesítő társaság céljainak megváltozása;

| iv. | a tőkeegyesítő társaság fennállása időtartamának meghosszabbítása; |
| --- | --- |

iv.

a tőkeegyesítő társaság fennállása időtartamának meghosszabbítása;

| e) | a 4. cikkben említett szerkezetátalakítási műveletek. |
| --- | --- |

e)

a 4. cikkben említett szerkezetátalakítási műveletek.

(2)   A tagállamok semmilyen közvetett adót nem vethetnek ki a következő esetekben:

| a) | kibocsátótól függetlenül, részvények, üzletrészek vagy más hasonló értékpapírok, illetve ilyen értékpapírokat megtestesítő igazolások elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele; |
| --- | --- |

a)

kibocsátótól függetlenül, részvények, üzletrészek vagy más hasonló értékpapírok, illetve ilyen értékpapírokat megtestesítő igazolások elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele;

| b) | kibocsátótól vagy bármely kapcsolódó alaki követelménytől függetlenül, adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok kibocsátásával felvett kölcsönök – beleértve az államkötvényeket –, illetve az ilyen adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele. |
| --- | --- |

b)

kibocsátótól vagy bármely kapcsolódó alaki követelménytől függetlenül, adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok kibocsátásával felvett kölcsönök – beleértve az államkötvényeket –, illetve az ilyen adósságlevelek vagy más forgalomképes értékpapírok elkészítése, kibocsátása, értéktőzsdei bevezetése, piaci forgalomba bocsátása, illetve forgalomképessé tétele.

6. cikk

Illetékek és hozzáadottérték-adó

(1)   Az 5. cikk ellenére a tagállamok felszámíthatják a következő illetékeket és adókat:

| a) | értékpapír-átruházásra átalányalapon vagy más módon felszámított illetékek; |
| --- | --- |

a)

értékpapír-átruházásra átalányalapon vagy más módon felszámított illetékek;

| b) | a területükön lévő üzleti vagy cégérték vagy ingatlan tőkeegyesítő társaságra való átruházása utáni illetékek, beleértve a földhivatali nyilvántartás illetékeit; |
| --- | --- |

b)

a területükön lévő üzleti vagy cégérték vagy ingatlan tőkeegyesítő társaságra való átruházása utáni illetékek, beleértve a földhivatali nyilvántartás illetékeit;

| c) | átruházási illetékek olyan vagyoneszközök után, amelyeket a tőkeegyesítő társaság javára ruháztak át, amennyiben a szóban forgó vagyoneszközöket nem a társasági részesedés fejében ruházták át; |
| --- | --- |

c)

átruházási illetékek olyan vagyoneszközök után, amelyeket a tőkeegyesítő társaság javára ruháztak át, amennyiben a szóban forgó vagyoneszközöket nem a társasági részesedés fejében ruházták át;

| d) | jelzálog vagy más, földet, egyéb ingatlant terhelő kötelezettségek létrehozására, megállapítására, nyilvántartásba vételére vagy törlésére kirótt illetékek; |
| --- | --- |

d)

jelzálog vagy más, földet, egyéb ingatlant terhelő kötelezettségek létrehozására, megállapítására, nyilvántartásba vételére vagy törlésére kirótt illetékek;

| e) | díjak formájában kirótt illetékek; |
| --- | --- |

e)

díjak formájában kirótt illetékek;

| f) | hozzáadottérték-adó. |
| --- | --- |

f)

hozzáadottérték-adó.

(2)   Az (1) bekezdés b)–e) pontjában felsorolt illetékek és adók formájában kivetett összeg változatlan marad, függetlenül attól, hogy a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja vagy létesítő okirat szerinti székhelye az illetékeket vagy adókat kivető tagállam területén található-e vagy sem. A kérdéses összegek nem haladhatják meg az illetékeket vagy adókat kivető tagállamban bonyolított hasonló ügyletekre alkalmazandó illetékek vagy adók összegét.

III.   FEJEZET

KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

7. cikk

Tőkeilleték kivetése egyes tagállamokban

(1)   Az 5. cikk (1) bekezdésének a) pontja ellenére az a tagállam, amely 2006. január 1-jén a tőkeegyesítő társaságok vonatkozásában a tőke-hozzájárulásokra illetéket (a továbbiakban: tőkeilleték) alkalmazott, továbbra is alkalmazhatja azt, amennyiben eleget tesz a 8–14. cikknek.

(2)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket, azt nem vezetheti be újra.

(3)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket a 3. cikk g)–j) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra, a 10. cikk (2) bekezdése ellenére a kérdéses tőke-hozzájárulásokra nem vezetheti be újra a tőkeilletéket.

(4)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után már nem alkalmaz tőkeilletéket egy fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőkére, a 10. cikk (4) bekezdése ellenére a kérdéses tőke-hozzájárulásokra nem vezetheti be újra a tőkeilletéket.

(5)   Ha valamely tagállam 2006. január 1-je után lehetőséget biztosít a 13. cikk alóli mentességekre, azt követően már nem vethet ki tőkeilletéket az érintett tőke-hozzájárulásokra.

8. cikk

A tőkeilleték mértéke

(1)   A tőkeilletéket egységesen kell kivetni.

(2)   Az egyes tagállamok által alkalmazott tőkeilleték mértéke nem haladhatja meg az adott tagállamok által 2006. január 1-jén alkalmazott mértéket.

Amennyiben a szóban forgó időpontot követően a tagállam csökkenti az alkalmazott mértéket, nem vezethet be újra magasabbat.

(3)   A tőkeilleték mértéke semmiképpen sem haladhatja meg az 1 %-ot.

9. cikk

Egyes jogalanyok kizárása az irányelv hatálya alól

A tőkeilleték alkalmazása céljából a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogalanyokat nem tekintik tőkeegyesítő társaságnak.

10. cikk

Tőkeilleték-köteles ügyletek és az adóztatási jogok elosztása

(1)   Amennyiben a 7. cikk (1) bekezdése alapján valamely tagállam továbbra is alkalmaz tőkeilletéket, a 3. cikk a)–d) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra tőkeilletéket köteles kivetni, ha a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja a tőke-hozzájárulás időpontjában az adott tagállamban van.

A tagállam 3. cikk e) és f) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra is alkalmaz tőkeilletéket.

(2)   Amennyiben valamely tagállam továbbra is alkalmaz tőkeilletéket, a 3. cikk g)–j) pontjában említett tőke-hozzájárulásokra is kivethet tőkeilletéket, ha a tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja a tőke-hozzájárulás időpontjában az adott tagállamban van.

(3)   Amennyiben egy tőkeegyesítő társaság tényleges ügyvezetési központja harmadik országban van, létesítő okirat szerinti székhelye pedig egy olyan tagállamban, amely továbbra is alkalmazza a tőkeilletéket, az adott tagállamban a tőke-hozzájárulások tőkeilleték-kötelesek.

(4)   Amennyiben egy tőkeegyesítő társaság létesítő okirat szerinti székhelye és tényleges ügyvezetési központja harmadik országban van, a tőkeilletéket kivető tagállamban lévő fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőke az adott tagállamban tőkeilleték-köteles lehet.

11. cikk

A tőkeilleték alapja

(1)   A 3. cikk a), c) és d) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a tagok által juttatott vagy juttatandó bármilyen jellegű eszköz tényleges értéke, levonva abból a vállalt kötelezettségeket és a társaság azon költségeit, amelyek az egyes hozzájárulásokkal összefüggésben merültek fel.

A tőkeilleték kivetése a hozzájárulások folyósításáig elhalasztható.

(2)   A 3. cikk b), e) és f) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja az átalakulás vagy áttelepülés időpontjában a társasághoz tartozó mindennemű eszköz tényleges értéke, levonva abból azon kötelezettségeket és kiadásokat, amelyek a társaságot az adott időpontban terhelik.

(3)   A 3. cikk g) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja az emelés névértéke.

(4)   A 3. cikk h) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a nyújtott szolgáltatások tényleges értéke, levonva a társaság vállalt kötelezettségeit és a szolgáltatásokkal összefüggésben felmerült költségeit.

(5)   A 3. cikk i) és j) pontjában említett tőke-hozzájárulások esetében a tőkeilleték alapja a felvett hitel névértéke.

(6)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a társaság egyes tagjainak (részvényeseinek) juttatott vagy a tulajdonukban lévő részesedések tényleges értéke használható a tőkeilleték alapjaként, kivéve, ha a tőke-hozzájárulást kizárólag készpénzben teljesítik.

Az az összeg, amelyre a tőkeilletéket kivetik, semmilyen körülmények között sem lehet kisebb, mint azon részesedések tényleges értéke, amelyeket az egyes tagoknak (részvényeseknek) juttattak, vagy mint a tulajdonukban lévő részesedések névértéke.

12. cikk

Az illetékalapra vonatkozó kivételek

(1)   Tőkeemelés esetén a tőkeilleték felszámítása alapjául szolgáló összeg nem foglalja magában a következőket:

| a) | a tőkeegyesítő társaság azon eszközeinek összege, amelyeket tőkeemelésre különítenek el, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki; |
| --- | --- |

a)

a tőkeegyesítő társaság azon eszközeinek összege, amelyeket tőkeemelésre különítenek el, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki;

| b) | a tőkeegyesítő társaság által felvett hitelek összege, amelyeket társasági részesedésekké alakítottak át, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki. |
| --- | --- |

b)

a tőkeegyesítő társaság által felvett hitelek összege, amelyeket társasági részesedésekké alakítottak át, és amelyekre már tőkeilletéket vetettek ki.

(2)   A tagállamok kizárhatják a tőkeilleték alapjából a tőkeegyesítő társaság kötelezettségeiért korlátlan felelősséget vállaló tag által juttatott tőkét, valamint az ilyen tag társasági vagyonrészesedésének összegét.

Ha egy tagállam él ezzel a jogkörével, bármely olyan ügylet, amely esetén egy tag felelőssége a társaság tőkéjéből való részesedésére korlátozódik, különösen akkor, ha a felelősség korlátozódása a tőkeegyesítő társaság másfajta tőkeegyesítő társasággá való átalakulásából fakad, tőkeilleték-köteles.

A tőkeilletéket a fenti esetekben fel kell számítani a társaság kötelezettségeiért korlátlan felelősséget viselő tagok tulajdonában lévő társasági vagyon után is.

(3)   A 3. cikk c) pontjában említett tőke-hozzájárulás esetén – a társaság tőkéjének a veszteségek következtében előálló csökkentését követően – a tőkeilleték felszámításának alapja alól kizárható a tőke-hozzájárulásnak az a része, amely megfelel a tőkecsökkenésnek, feltéve, hogy a tőke-hozzájárulás a tőkecsökkentést követő négy éven belül megtörténik.

13. cikk

Mentességek egyes tőkeegyesítő társaságoknak juttatott tőke-hozzájárulások esetében

A tagállamok mentesíthetik a tőkeilleték alól a következőkre vonatkozó tőke-hozzájárulásokat:

| a) | olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek közszolgáltatásokat látnak el, például a tömegközlekedési vállalkozások, kikötői hatóságok vagy a víz-, gáz- vagy áramszolgáltató vállalkozások, olyan esetekben, amikor az állam, a regionális vagy a helyi szervek a társaság tőkéjének legalább felét birtokolják; |
| --- | --- |

a)

olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek közszolgáltatásokat látnak el, például a tömegközlekedési vállalkozások, kikötői hatóságok vagy a víz-, gáz- vagy áramszolgáltató vállalkozások, olyan esetekben, amikor az állam, a regionális vagy a helyi szervek a társaság tőkéjének legalább felét birtokolják;

| b) | olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek alapszabályuknak megfelelően és ténylegesen kizárólag és közvetlenül kulturális, szociális, közhasznú vagy oktatási célokat követnek. |
| --- | --- |

b)

olyan tőkeegyesítő társaságok, amelyek alapszabályuknak megfelelően és ténylegesen kizárólag és közvetlenül kulturális, szociális, közhasznú vagy oktatási célokat követnek.

Azok a tagállamok, amelyek az ilyen jellegű tőke-hozzájárulásokat mentesítik a tőkeilleték alól, a 10. cikk (4) bekezdésében említettek szerint a területükön lévő fióktelepnek nyújtott álló- vagy működő tőkére is alkalmazzák a mentesítést.

14. cikk

Eltérési eljárás

Bizonyos típusú tőke-hozzájárulások vagy tőkeegyesítő társaságok részesülhetnek tőkeilleték-mentességekben vagy -csökkentésben az egyenlő adóterhelés érdekében vagy szociális megfontolásokból, illetve annak érdekében, hogy az adott tagállamok kezelni tudjanak különleges helyzeteket.

Az ilyen intézkedést javasló tagállamok – tekintettel a Szerződés 97. cikkének alkalmazására – az ügyet megfelelő időben a Bizottság elé terjesztik.

IV.   FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 3., 4., 5., 7., 8., 12., 13. és 14. cikknek legkésőbb 2008. december 31-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint a rendelkezések és az irányelv közötti megfelelési táblázatot haladéktalanul eljuttatják a Bizottságnak.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek egy olyan nyilatkozatot is tartalmazniuk kell, amely szerint a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvekre való hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. A hivatkozás, valamint a nyilatkozat megfogalmazásának módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

A II. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 69/335/EGK irányelv 2009. január 1-jétől hatályát veszti, a II. melléklet B. részében meghatározott irányelvekben a nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre vonatkozó hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásnak kell tekinteni, és azokat a III. mellékletben található megfelelési táblázat szerint kell értelmezni.

17. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság háromévente jelentést tesz a Tanácsnak ezen irányelv működéséről, nevezetesen a tőkeilleték eltörlése céljából. A tagállamok – a Bizottságot a felülvizsgálat elvégzésében segítendő – információt szolgáltatnak a Bizottság részére a tőkeilletékből származó bevételekre vonatkozóan.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1., 2., 6., 9., 10. és 11. cikket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

19. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. február 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. BAJUK

---

(1)  Az Európai Parlament 2007. december 12-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 126., 2007.6.7., 6. o.

2

(3)  HL L 249., 1969.10.3., 25. o. A legutóbb a 2006/98/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 129. o.) módosított irányelv.

3

(4)  Lásd a II. melléklet A. részét.

4

---

I. MELLÉKLET

A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK A) PONTJÁBAN EMLÍTETT TÁRSASÁGOK FELSOROLÁSA

| 1. | Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet (1) alapján létrehozott társaságok |
| --- | --- |

1.

Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendelet (1) alapján létrehozott társaságok

| 2. | a belga jog szerint:






  i. | société anonyme/naamloze vennootschap |
| --- | --- | --- |

2.

a belga jog szerint:

i.

société anonyme/naamloze vennootschap

| ii. | société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen |
| --- | --- |

ii.

société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen

| iii. | société privée à responsabilité limitée/besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid |
| --- | --- |

iii.

société privée à responsabilité limitée/besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

| 3. | a bolgár jog szerint:






  i. | „акционерно дружество”; |
| --- | --- | --- |

3.

a bolgár jog szerint:

i.

„акционерно дружество”;

| ii. | „командитно дружество с акции”; |
| --- | --- |

ii.

„командитно дружество с акции”;

| iii. | „дружество с ограничена отговорност”; |
| --- | --- |

iii.

„дружество с ограничена отговорност”;

| 4. | a cseh jog szerint:






  i. | akciová společnost |
| --- | --- | --- |

4.

a cseh jog szerint:

i.

akciová společnost

| ii. | komanditní společnost |
| --- | --- |

ii.

komanditní společnost

| iii. | společnost s ručením omezeným |
| --- | --- |

iii.

společnost s ručením omezeným

| 5. | a dán jog szerint:






  i. | aktieselskab |
| --- | --- | --- |

5.

a dán jog szerint:

i.

aktieselskab

| ii. | kommandit-aktieselskab |
| --- | --- |

ii.

kommandit-aktieselskab

| 6. | a német jog szerint:






  i. | Aktiengesellschaft |
| --- | --- | --- |

6.

a német jog szerint:

i.

Aktiengesellschaft

| ii. | Kommanditgesellschaft auf Aktien |
| --- | --- |

ii.

Kommanditgesellschaft auf Aktien

| iii. | Gesellschaft mit beschränkter Haftung |
| --- | --- |

iii.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

| 7. | az észt jog szerint:






  i. | täisühing |
| --- | --- | --- |

7.

az észt jog szerint:

i.

täisühing

| ii. | usaldusühing |
| --- | --- |

ii.

usaldusühing

| iii. | osaühing |
| --- | --- |

iii.

osaühing

| iv. | aktsiaselts |
| --- | --- |

iv.

aktsiaselts

| v. | tulundusühistu |
| --- | --- |

v.

tulundusühistu

| 8. | az ír jog szerint: companies incorporated with limited liability |
| --- | --- |

8.

az ír jog szerint: companies incorporated with limited liability

| 9. | a görög jog szerint:






  i. | Ανώνυμος Εταιρία |
| --- | --- | --- |

9.

a görög jog szerint:

i.

Ανώνυμος Εταιρία

| ii. | Ετερόρρυθμος κατά μετοχάς Εταιρία |
| --- | --- |

ii.

Ετερόρρυθμος κατά μετοχάς Εταιρία

| iii. | Εταιρία Περιωρισμένης Ευθύνης |
| --- | --- |

iii.

Εταιρία Περιωρισμένης Ευθύνης

| 10. | a spanyol jog szerint:






  i. | sociedad anónima |
| --- | --- | --- |

10.

a spanyol jog szerint:

i.

sociedad anónima

| ii. | sociedad comanditaria por acciones |
| --- | --- |

ii.

sociedad comanditaria por acciones

| iii. | sociedad de responsabilidad limitada |
| --- | --- |

iii.

sociedad de responsabilidad limitada

| 11. | a francia jog szerint:






  i. | société anonyme |
| --- | --- | --- |

11.

a francia jog szerint:

i.

société anonyme

| ii. | société en commandite par actions |
| --- | --- |

ii.

société en commandite par actions

| iii. | société à responsabilité limitée |
| --- | --- |

iii.

société à responsabilité limitée

| 12. | az olasz jog szerint:






  i. | società per azioni |
| --- | --- | --- |

12.

az olasz jog szerint:

i.

società per azioni

| ii. | società in accomandita per azioni |
| --- | --- |

ii.

società in accomandita per azioni

| iii. | società a responsabilità limitata |
| --- | --- |

iii.

società a responsabilità limitata

| 13. | a ciprusi jog szerint: εταιρείες περιορισμένης ευθύνης |
| --- | --- |

13.

a ciprusi jog szerint: εταιρείες περιορισμένης ευθύνης

| 14. | a lett jog szerint: kapitālsabiedrība |
| --- | --- |

14.

a lett jog szerint: kapitālsabiedrība

| 15. | a litván jog szerint:






  i. | akcinė bendrovė |
| --- | --- | --- |

15.

a litván jog szerint:

i.

akcinė bendrovė

| ii. | uždaroji akcinė bendrovė |
| --- | --- |

ii.

uždaroji akcinė bendrovė

| 16. | a luxemburgi jog szerint:






  i. | société anonyme |
| --- | --- | --- |

16.

a luxemburgi jog szerint:

i.

société anonyme

| ii. | société en commandite par actions |
| --- | --- |

ii.

société en commandite par actions

| iii. | société à responsabilité limitée |
| --- | --- |

iii.

société à responsabilité limitée

| 17. | a magyar jog szerint:






  i. | részvénytársaság |
| --- | --- | --- |

17.

a magyar jog szerint:

i.

részvénytársaság

| ii. | korlátolt felelősségű társaság |
| --- | --- |

ii.

korlátolt felelősségű társaság

| 18. | a máltai jog szerint:






  i | Kumpaniji ta’ Responsabilità Limitata |
| --- | --- | --- |

18.

a máltai jog szerint:

i

Kumpaniji ta’ Responsabilità Limitata

| ii. | Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom jkun maqsum f’azzjonijiet |
| --- | --- |

ii.

Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom jkun maqsum f’azzjonijiet

| 19. | a holland jog szerint:






  i. | naamloze vennootschap |
| --- | --- | --- |

19.

a holland jog szerint:

i.

naamloze vennootschap

| ii. | besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid |
| --- | --- |

ii.

besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

| iii. | open commanditaire vennootschap |
| --- | --- |

iii.

open commanditaire vennootschap

| 20. | az osztrák jog szerint:






  i. | Aktiengesellschaft |
| --- | --- | --- |

20.

az osztrák jog szerint:

i.

Aktiengesellschaft

| ii. | Gesellschaft mit beschränkter Haftung |
| --- | --- |

ii.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

| 21. | a lengyel jog szerint:






  i. | spółka akcyjna |
| --- | --- | --- |

21.

a lengyel jog szerint:

i.

spółka akcyjna

| ii. | spółka z ograniczoną odpowiedzialnością |
| --- | --- |

ii.

spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

| 22. | a portugál jog szerint:






  i. | sociedade anónima |
| --- | --- | --- |

22.

a portugál jog szerint:

i.

sociedade anónima

| ii. | sociedade em comandita por acções |
| --- | --- |

ii.

sociedade em comandita por acções

| iii. | sociedade por quotas |
| --- | --- |

iii.

sociedade por quotas

| 23. | a román jog szerint:






  i. | „societăți în nume colectiv”; |
| --- | --- | --- |

23.

a román jog szerint:

i.

„societăți în nume colectiv”;

| ii. | „societăți în comandită simplă”; |
| --- | --- |

ii.

„societăți în comandită simplă”;

| iii. | „societăți pe acțiuni”; |
| --- | --- |

iii.

„societăți pe acțiuni”;

| iv. | „societăți în comandită pe acțiuni”; |
| --- | --- |

iv.

„societăți în comandită pe acțiuni”;

| v. | „societăți cu răspundere limitată”. |
| --- | --- |

v.

„societăți cu răspundere limitată”.

| 24. | a szlovén jog szerint:






  i. | delniška družba |
| --- | --- | --- |

24.

a szlovén jog szerint:

i.

delniška družba

| ii. | komanditna delniška družba |
| --- | --- |

ii.

komanditna delniška družba

| iii. | družba z omejeno odgovornostjo |
| --- | --- |

iii.

družba z omejeno odgovornostjo

| 25. | a szlovák jog szerint:






  i. | akciová spoločnosť |
| --- | --- | --- |

25.

a szlovák jog szerint:

i.

akciová spoločnosť

| ii. | spoločnosť s ručením obmedzeným |
| --- | --- |

ii.

spoločnosť s ručením obmedzeným

| iii. | komanditná spoločnosť |
| --- | --- |

iii.

komanditná spoločnosť

| 26. | a finn jog szerint:






  i. | osakeyhtiö – aktiebolag |
| --- | --- | --- |

26.

a finn jog szerint:

i.

osakeyhtiö – aktiebolag

| ii. | osuuskunta – andelslag |
| --- | --- |

ii.

osuuskunta – andelslag

| iii. | säästöpankki – sparbank |
| --- | --- |

iii.

säästöpankki – sparbank

| iv. | vakuutusyhtiö – försäkringsbolag |
| --- | --- |

iv.

vakuutusyhtiö – försäkringsbolag

| 27. | a svéd jog szerint:






  i. | aktiebolag |
| --- | --- | --- |

27.

a svéd jog szerint:

i.

aktiebolag

| ii. | försäkringsaktiebolag |
| --- | --- |

ii.

försäkringsaktiebolag

| 28. | az Egyesült Királyság joga szerint: companies incorporated with limited liability. |
| --- | --- |

28.

az Egyesült Királyság joga szerint: companies incorporated with limited liability.

---

(1)  HL L 294., 2001.11.10., 1. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

---

II. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és későbbi módosításainak felsorolása

(a 16. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően)

| 69/335/EGK tanácsi irányelv | (HL L 249., 1969.10.3., 25. o.) |
| --- | --- |
| 1972. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont | (HL L 73., 1972.3.27., 93. o.) |
| 73/79/EGK tanácsi irányelv | (HL L 103., 1973.4.18., 13. o.) |
| 73/80/EGK tanácsi irányelv | (HL L 103., 1973.4.18., 15. o.) |
| 74/553/EGK tanácsi irányelv | (HL L 303., 1974.11.13., 9. o.) |
| 1979. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont | (HL L 291., 1979.11.19., 95. o.) |
| 85/303/EGK tanácsi irányelv | (HL L 156., 1985.6.15., 23. o.) |
| 1985. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, V.1. pont | (HL L 302., 1985.11.15., 167. o.) |
| 1994. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, XI.B.I.1. pont | (HL C 241., 1994.8.29., 196. o.) |
| 2003. évi csatlakozási okmány, II. melléklet 9.1. pont | (HL L 236., 2003.9.23., 555. o.) |

69/335/EGK tanácsi irányelv

(HL L 249., 1969.10.3., 25. o.)

1972. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont

(HL L 73., 1972.3.27., 93. o.)

73/79/EGK tanácsi irányelv

(HL L 103., 1973.4.18., 13. o.)

73/80/EGK tanácsi irányelv

(HL L 103., 1973.4.18., 15. o.)

74/553/EGK tanácsi irányelv

(HL L 303., 1974.11.13., 9. o.)

1979. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, VI.1. pont

(HL L 291., 1979.11.19., 95. o.)

85/303/EGK tanácsi irányelv

(HL L 156., 1985.6.15., 23. o.)

1985. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, V.1. pont

(HL L 302., 1985.11.15., 167. o.)

1994. évi csatlakozási okmány, I. melléklet, XI.B.I.1. pont

(HL C 241., 1994.8.29., 196. o.)

2003. évi csatlakozási okmány, II. melléklet 9.1. pont

(HL L 236., 2003.9.23., 555. o.)

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők felsorolása

(a 16. cikk (1) bekezdésében említetteknek megfelelően)

| Irányelv | Átültetési határidők |
| --- | --- |
| 69/335/EGK tanácsi irányelv | 1972. január 1. |
| 73/79/EGK tanácsi irányelv | — |
| 73/80/EGK tanácsi irányelv | — |
| 74/553/EGK tanácsi irányelv | — |
| 85/303/EGK tanácsi irányelv | 1986. január 1. |

Irányelv

Átültetési határidők

69/335/EGK tanácsi irányelv

1972. január 1.

73/79/EGK tanácsi irányelv

—

73/80/EGK tanácsi irányelv

—

74/553/EGK tanácsi irányelv

—

85/303/EGK tanácsi irányelv

1986. január 1.

---

III. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 69/335/EGK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 7. cikk |
| — | 1. cikk |
| 2. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés és 10. cikk, (2) bekezdés |
| 2. cikk, (2) bekezdés | 10. cikk, (3) bekezdés |
| 2. cikk, (3) bekezdés | 10. cikk, (4) bekezdés |
| 3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg | 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |
| 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, I. melléklet |
| 3. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont |
| 3. cikk, (1) bekezdés, c) pont | 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont |
| 3. cikk, (2) bekezdés, első mondat | 2. cikk, (2) bekezdés |
| 3. cikk, (2) bekezdés, második mondat | 9. cikk |
| 4. cikk, (1) bekezdés, a)–f) pont | 3. cikk, a)–f) pont, 10. cikk, (1) bekezdés |
| 4. cikk, (1) bekezdés, g) és h) pont | 5. cikk, (1) bekezdés, d) pont ii. alpont |
| 4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 3. cikk, g)–j) pont, 7. cikk, (3) bekezdés, 10. cikk, (2) bekezdés |
| 4. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | — |
| 4. cikk, (3) bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés, d) pont |
| 5. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 11. cikk, (1) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 11. cikk, (2) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés, c) pont | 11. cikk, (3) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés, d) pont | 11. cikk, (4) bekezdés |
| 5. cikk, (1) bekezdés, e) pont | 11. cikk, (5) bekezdés |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 11. cikk, (6) bekezdés |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 12. cikk, (1) bekezdés |
| 6. cikk, (1) bekezdés | 12. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |
| 6. cikk, (2) bekezdés | 12. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés |
| 7. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés | 4. cikk, 5. cikk (1) bekezdés, e) pont |
| hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 4. cikk, a) pont |
| hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, bb) pont | 4. cikk, b) pont |
| 7. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | — |
| 7. cikk, (2) bekezdés | 7. és 8. cikk |
| 7. cikk, (3) bekezdés | 12. cikk, (3) bekezdés |
| 8. cikk | 7. cikk, (5) bekezdés, 13. cikk, első albekezdés |
| — | 13. cikk, második albekezdés |
| 9. cikk | 14. cikk |
| 10. cikk | 5. cikk, (1) bekezdés a)–c) pont |
| 11. cikk | 5. cikk, (2) bekezdés |
| 12. cikk | 6. cikk |
| 13. cikk | 15. cikk, (1) bekezdés |
| 14. cikk | 15. cikk, (2) bekezdés |
| — | 16. cikk |
| — | 17. cikk |
| 15. cikk | 18. cikk |
| 3. cikk, (1) bekezdés, a) pont | I. melléklet |
| — | II. melléklet |
| — | III. melléklet |

69/335/EGK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

7. cikk

—

1. cikk

2. cikk, (1) bekezdés

10. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés és 10. cikk, (2) bekezdés

2. cikk, (2) bekezdés

10. cikk, (3) bekezdés

2. cikk, (3) bekezdés

10. cikk, (4) bekezdés

3. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

2. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg

3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

2. cikk, (1) bekezdés, a) pont, I. melléklet

3. cikk, (1) bekezdés, b) pont

2. cikk, (1) bekezdés, b) pont

3. cikk, (1) bekezdés, c) pont

2. cikk, (1) bekezdés, c) pont

3. cikk, (2) bekezdés, első mondat

2. cikk, (2) bekezdés

3. cikk, (2) bekezdés, második mondat

9. cikk

4. cikk, (1) bekezdés, a)–f) pont

3. cikk, a)–f) pont, 10. cikk, (1) bekezdés

4. cikk, (1) bekezdés, g) és h) pont

5. cikk, (1) bekezdés, d) pont ii. alpont

4. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

3. cikk, g)–j) pont, 7. cikk, (3) bekezdés, 10. cikk, (2) bekezdés

4. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés

—

4. cikk, (3) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, d) pont

5. cikk, (1) bekezdés, a) pont

11. cikk, (1) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, b) pont

11. cikk, (2) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, c) pont

11. cikk, (3) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, d) pont

11. cikk, (4) bekezdés

5. cikk, (1) bekezdés, e) pont

11. cikk, (5) bekezdés

5. cikk, (2) bekezdés

11. cikk, (6) bekezdés

5. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (1) bekezdés

6. cikk, (1) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés

6. cikk, (2) bekezdés

12. cikk, (2) bekezdés, második és harmadik albekezdés

7. cikk, (1) bekezdés, első és második albekezdés

4. cikk, 5. cikk (1) bekezdés, e) pont

hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont

4. cikk, a) pont

hatályon kívül helyezett 7. cikk, (1) bekezdés, bb) pont

4. cikk, b) pont

7. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

—

7. cikk, (2) bekezdés

7. és 8. cikk

7. cikk, (3) bekezdés

12. cikk, (3) bekezdés

8. cikk

7. cikk, (5) bekezdés, 13. cikk, első albekezdés

—

13. cikk, második albekezdés

9. cikk

14. cikk

10. cikk

5. cikk, (1) bekezdés a)–c) pont

11. cikk

5. cikk, (2) bekezdés

12. cikk

6. cikk

13. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

14. cikk

15. cikk, (2) bekezdés

—

16. cikk

—

17. cikk

15. cikk

18. cikk

3. cikk, (1) bekezdés, a) pont

I. melléklet

—

II. melléklet

—

III. melléklet

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. január 28.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás megkötéséről

(2008/143/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Tanács 1998. február 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kezdjen tárgyalásokat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), és e célból tárgyalási irányelveket állapított meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 1998. február 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy kezdjen tárgyalásokat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás), és e célból tárgyalási irányelveket állapított meg.

| (2) | E tárgyalások sikeresnek bizonyultak, és a megállapodást a Bizottság 2001. december 12-én parafálta. |
| --- | --- |

(2)

E tárgyalások sikeresnek bizonyultak, és a megállapodást a Bizottság 2001. december 12-én parafálta.

| (3) | A megállapodást, annak későbbi megkötésére is figyelemmel, 2002. december 6-án Brüsszelben írták alá. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást, annak későbbi megkötésére is figyelemmel, 2002. december 6-án Brüsszelben írták alá.

| (4) | 2005. szeptember 5-én Pekingben a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására került sor. |
| --- | --- |

(4)

2005. szeptember 5-én Pekingben a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására került sor.

| (5) | A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Bulgáriának és Romániának a Tanács és a Kínai Népköztársaság között kötendő jegyzőkönyvvel csatlakoznia kell a megállapodáshoz. |
| --- | --- |

(5)

A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Bulgáriának és Romániának a Tanács és a Kínai Népköztársaság között kötendő jegyzőkönyvvel csatlakoznia kell a megállapodáshoz.

| (6) | A szükséges alkotmányos és intézményi eljárások befejeződtek, ezért a megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(6)

A szükséges alkotmányos és intézményi eljárások befejeződtek, ezért a megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz (2).

2. cikk

A megállapodás 15. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést az Európai Közösség és tagállamai nevében a Tanács elnöke küldi meg.

Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  A 2003. szeptember 2-i vélemény (HL C 76. E, 2004.3.25., 102. o.).

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 25. oldalát.

2

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között a tengeri szállításról

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

mint az Európai Közösséget létrehozó szerződés részes felei (a továbbiakban: „a Közösség tagállamai”), és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban „Közösség”,

egyrészről, és

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,

a továbbiakban „Kína”,

másrészről,

FIGYELEMBE VÉVE az Európai Gazdasági Közösség és a Kínai Népköztársaság között 1985 májusában megkötött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodást,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség és tagállamai, valamint Kína között a tengeri szállítás területén meglévő kapcsolatok fontosságát,

HITET TÉVE AMELLETT, hogy a Felek között a nemzetközi tengeri szállítás terén való együttműködés előnyös a Kína, valamint a Közösség és tagállamai közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok fejlesztése szempontjából,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a nemzetközi tengeri szállítás területén az egyenlőség és a kölcsönös előny elve alapján tovább erősítsék és egységesítsék a kapcsolatokat,

FELISMERVE a tengeri szállítási szolgáltatások fontosságát és törekedve a szállítási lánc hatékonyságának növelése érdekében a tengeri szakaszt tartalmazó kombinált szállítás további ösztönzésére,

FELISMERVE a rugalmas és piacorientált megközelítés továbbfejlesztésének fontosságát, valamint mindkét fél gazdasági szereplői számára a saját nemzetközi teherszállítási szolgáltatásaik ellenőrzéséből és működtetéséből származó előnyöket a hatékony nemzetközi tengeri szállítási rendszer összefüggésében,

FIGYELEMBE VÉVE a Közösség tagállamai és Kína között meglévő kétoldalú tengeri megállapodásokat,

TÁMOGATVA a Kereskedelmi Világszervezet keretében a tengeri szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatosan zajló többoldalú tárgyalásokat,

A BELGA KIRÁLYSÁG:

Isabelle DURANT

miniszterelnök-helyettest és mobilitási és szállítási minisztert,

A DÁN KIRÁLYSÁG:

Bendt BENDTSEN

gazdasági, kereskedelmi és ipari minisztert,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG:

Manfred STOLPE

közlekedési, építés- és lakásügyi szövetségi minisztert,

Wilhelm SCHÖNFELDER

nagykövetet, a Németországi Szövetségi Köztársaság állandó képviselőjét,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG:

Georgios ANOMERITIS

kereskedelmi flottákért felelős minisztert,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG:

Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ

fejlesztési minisztert,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG:

Pierre SELLAL

nagykövetet, a Francia Köztársaság állandó képviselőjét,

ÍRORSZÁG:

Peter GUNNING-ot,

Írország helyettes állandó képviselőjét,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG:

Pietro LUNARDI

infrastruktúráért és közlekedésért felelős minisztert,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG:

Henri GRETHEN

gazdasági minisztert, közlekedési minisztert,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG:

Roelf Hendrik de BOER

közlekedési, hírközlési és közművekért felelős minisztert,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG:

Mathias REICHHOLD

szövetségi közlekedési, innovációs és technológiaügyi minisztert,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG:

Luís Francisco VALENTE DE OLIVEIRA

közművekért felelős, közlekedési és lakásügyi minisztert,

A FINN KÖZTÁRSASÁG:

Kimmo SASI

közlekedési és hírközlési minisztert,

A SVÉD KIRÁLYSÁG:

Ulrica MESSING

hírközlési minisztert,

NAGY BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA:

David JAMIESON

közlekedésért felelős parlamenti államtitkárt,

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG:

Bendt BENDTSEN-t,

a Dán Királyság gazdasági, kereskedelmi és ipari miniszterét,

az Európai Unió Tanácsának hivatalvezetőjét,

Loyola de PALACIO-t,

az Európai Közösségek Bizottságának alelnökét,

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA:

Chunxian ZHANG-t,

a Kínai Népköztársaság hírközlési miniszterét,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél

E megállapodás célja a Felek gazdasági szereplői érdekében azon feltételek javítása, amelyek mellett a Kína felé és felől, a Közösség felé és felől, valamint egyrészről a Közösség, illetve Kína felé és felől, másrészről harmadik országok felé és felől irányuló tengeri teherszállítási műveleteket végrehajtják. A megállapodás alapja a tengeri szállítási szolgáltatások szabad nyújtásának elve, a rakományokhoz és a harmadik országok kikötői közötti árufuvarozáshoz való szabad hozzáférésnek az elve, valamint a kereskedelmi jelenléttel kapcsolatosan a kikötőkhöz és a kiegészítő szolgáltatásokhoz való korlátlan hozzáférés, illetve azok igénybevétele esetén a hazai vállalatokéval megegyező bánásmód elve. A megállapodás hatálya alá tartozik a háztól házig történő szolgáltatások minden vonatkozása.

2. cikk

Hatály

(1)   E megállapodás Kínának és a Közösség tagállamainak a kikötői közötti nemzetközi tengeri teherszállításra és logisztikai szolgáltatásokra – beleértve a tengeri szakaszt tartalmazó kombinált műveleteket –, valamint a Közösség tagállamainak a kikötői közötti nemzetközi tengeri teherszállításra vonatkozik. A megállapodás vonatkozik a harmadik országok kikötői közötti árufuvarozásra, illetve olyan berendezések – például üres konténerek – mozgatására Kína kikötői vagy a Közösség valamely tagállamának a kikötői között, amelyeket nem fizetés ellenében szállítanak.

Amennyiben az egyik Fél hajói a másik Fél egyik kikötőjéből egy másikba, illetve a Közösség valamely tagállamának egyik kikötőjéből egy másikba hajóznak külföldre szánt rakomány berakodása vagy külföldről érkező rakomány kirakodása céljából, azt a nemzetközi tengeri szállítás részének kell tekinteni.

E megállapodás nem vonatkozik a Kína kikötői közötti, illetve a Közösség bármely tagállamának kikötői közötti belföldi szállításra.

(2)   E megállapodás nem érinti a Kína és a Közösség tagállamai között megkötött olyan kétoldalú tengeri megállapodások alkalmazását, amelyek kívül esnek ezen megállapodás hatályán.

(3)   E megállapodás nem érinti harmadik Felek hajóinak a teher- és utasszállítási tevékenységek folytatásához való jogát a Felek kikötői, illetve valamelyik Fél és egy harmadik Fél kikötői között.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

| a) | „nemzetközi tengeri teherszállítás és logisztikai szolgáltatások”: nemzetközi tengeri teherszállítási szolgáltatások nyújtása, és az ehhez kapcsolódó árukezelési, tárolási és raktározási szolgáltatások, vámkezelési szolgáltatások, konténerállomás és lerakat szolgáltatások a kikötő területén és a szárazföldön egyaránt, kereskedelmi hajózási képviseletek és szállítmányozási szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

„nemzetközi tengeri teherszállítás és logisztikai szolgáltatások”: nemzetközi tengeri teherszállítási szolgáltatások nyújtása, és az ehhez kapcsolódó árukezelési, tárolási és raktározási szolgáltatások, vámkezelési szolgáltatások, konténerállomás és lerakat szolgáltatások a kikötő területén és a szárazföldön egyaránt, kereskedelmi hajózási képviseletek és szállítmányozási szolgáltatások;

| b) | „kombinált szállítási műveletek”: több – köztük tengeri – szállítási mód igénybevételével történő áruszállítás, amelyet egyetlen okmány kísér; |
| --- | --- |

b)

„kombinált szállítási műveletek”: több – köztük tengeri – szállítási mód igénybevételével történő áruszállítás, amelyet egyetlen okmány kísér;

| c) | „kereskedelmi hajózási képviseletek”: olyan tevékenységeket jelent, amelyek során az ügynök az adott földrajzi területen egy vagy több hajójárat, vagy hajózási társaság üzleti érdekeit képviseli az alábbi célokból:






  — | a tengeri szállítás és a kapcsolódó szolgáltatások forgalomba hozatala és értékesítése az árajánlat megadásától a számlázásig, a társaságok nevében hajórakjegy kibocsátása, szerződés kötése a szükséges kapcsolódó szolgáltatásokról, okmányok elkészítése, üzleti információk rendelkezésre bocsátása, |
| --- | --- | --- |

c)

„kereskedelmi hajózási képviseletek”: olyan tevékenységeket jelent, amelyek során az ügynök az adott földrajzi területen egy vagy több hajójárat, vagy hajózási társaság üzleti érdekeit képviseli az alábbi célokból:

—

a tengeri szállítás és a kapcsolódó szolgáltatások forgalomba hozatala és értékesítése az árajánlat megadásától a számlázásig, a társaságok nevében hajórakjegy kibocsátása, szerződés kötése a szükséges kapcsolódó szolgáltatásokról, okmányok elkészítése, üzleti információk rendelkezésre bocsátása,

| — | eljárás a társaságok nevében, a hajó kikötésének megszervezése vagy szükség esetén a rakományok átvétele; |
| --- | --- |

—

eljárás a társaságok nevében, a hajó kikötésének megszervezése vagy szükség esetén a rakományok átvétele;

| d) | „szállítmányozási szolgáltatások”: olyan tevékenység, amelynek során a szolgáltató a fuvaroztató nevében megszervezi és felügyeli a szállítmányt, szerződést köt a kapcsolódó szolgáltatásokról, elkészíti az okmányokat és megadja a szükséges üzleti információkat; |
| --- | --- |

d)

„szállítmányozási szolgáltatások”: olyan tevékenység, amelynek során a szolgáltató a fuvaroztató nevében megszervezi és felügyeli a szállítmányt, szerződést köt a kapcsolódó szolgáltatásokról, elkészíti az okmányokat és megadja a szükséges üzleti információkat;

| e) | „hajózási társaság” olyan társaság, amely megfelel az alábbi feltételeknek:






  i. | Kína, a Közösség, vagy a Közösség valamely tagállama közjogával vagy magánjogával összhangban jött létre; |
| --- | --- | --- |

e)

„hajózási társaság” olyan társaság, amely megfelel az alábbi feltételeknek:

i.

Kína, a Közösség, vagy a Közösség valamely tagállama közjogával vagy magánjogával összhangban jött létre;

| ii. | a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése, vagy gazdasági tevékenységének székhelye Kínában, illetve a Közösségben található; |
| --- | --- |

ii.

a létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése, vagy gazdasági tevékenységének székhelye Kínában, illetve a Közösségben található;

| iii. | nemzetközi hajózási szolgáltatást nyújt a tulajdonában lévő vagy általa üzemeltetett hajókkal. |
| --- | --- |

iii.

nemzetközi hajózási szolgáltatást nyújt a tulajdonában lévő vagy általa üzemeltetett hajókkal.

A Közösség valamely tagállama vagy Kína állampolgárai által ellenőrzött, a Közösségen vagy Kínán kívül letelepedett hajózási társaságok szintén kedvezményezettjei ezen megállapodás rendelkezéseinek, amennyiben hajóikat a szóban forgó tagállamban, illetve Kínában a vonatkozó jogszabályokkal összhangban tartják nyilván;

| f) | „leányvállalat”: egy hajózási társaság tulajdonában lévő, jogi személyiséggel rendelkező társaság; |
| --- | --- |

f)

„leányvállalat”: egy hajózási társaság tulajdonában lévő, jogi személyiséggel rendelkező társaság;

| g) | „fióktelep”: az üzleti tevékenység folytatásának egy hajózási társaság tulajdonában lévő és jogi személyiséggel nem rendelkező helye; |
| --- | --- |

g)

„fióktelep”: az üzleti tevékenység folytatásának egy hajózási társaság tulajdonában lévő és jogi személyiséggel nem rendelkező helye;

| h) | „képviseleti iroda”: az egyik Félnek a másik Fél területén letelepedett hajózási társaságának a képviseleti irodája; |
| --- | --- |

h)

„képviseleti iroda”: az egyik Félnek a másik Fél területén letelepedett hajózási társaságának a képviseleti irodája;

| i) | „hajó”: valamely Fél hajólajstromozási hivatalában annak a Félnek a lobogója alatt Kína, a Közösség, illetve valamely tagállamának a törvényeivel összhangban lajstromba vett és a nemzetközi tengeri szállításban részt vevő kereskedelmi hajó, beleértve a harmadik országok lobogója alatt hajózó, de Kína vagy a Közösség valamely tagállama hajózási társasága tulajdonában lévő, vagy általa üzemeltetett hajókat. Ez a kifejezés azonban nem terjed ki a hadihajókra és más, nem kereskedelmi hajókra. |
| --- | --- |

i)

„hajó”: valamely Fél hajólajstromozási hivatalában annak a Félnek a lobogója alatt Kína, a Közösség, illetve valamely tagállamának a törvényeivel összhangban lajstromba vett és a nemzetközi tengeri szállításban részt vevő kereskedelmi hajó, beleértve a harmadik országok lobogója alatt hajózó, de Kína vagy a Közösség valamely tagállama hajózási társasága tulajdonában lévő, vagy általa üzemeltetett hajókat. Ez a kifejezés azonban nem terjed ki a hadihajókra és más, nem kereskedelmi hajókra.

4. cikk

Szolgáltatásnyújtás

(1)   Minden Fél a másik Fél lobogója alatt hajózó, illetve a másik Fél állampolgárai vagy társaságai által üzemeltetett hajókat a saját hajóival összehasonlítva továbbra is megkülönböztetésmentes bánásmódban részesíti a kikötőkbe való bejutás, az említett kikötők infrastruktúrájának és kiegészítő tengeri szolgáltatásainak használata, valamint a kapcsolódó díjak és terhek, vámalakiságok, továbbá a kikötőhely kijelölése, valamint a be- és kirakodási létesítmények tekintetében.

(2)   A Felek vállalják, hogy hatékonyan alkalmazzák a nemzetközi tengerhajózási piachoz és forgalomhoz való megkülönböztetésmentes és kereskedelmi alapon történő korlátlan hozzáférés elvét.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés elveinek alkalmazása során a Felek:

| a) | nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a tengeri szállítási szolgáltatásokról harmadik országokkal kötendő jövőbeli megállapodásokban, és ésszerű határidőn belül hatályon kívül helyezik az előző kétoldalú megállapodásokban esetlegesen már létező ilyen rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

nem vezetnek be rakománymegosztásra vonatkozó záradékokat a tengeri szállítási szolgáltatásokról harmadik országokkal kötendő jövőbeli megállapodásokban, és ésszerű határidőn belül hatályon kívül helyezik az előző kétoldalú megállapodásokban esetlegesen már létező ilyen rendelkezéseket;

| b) | e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú igazgatási, technikai és egyéb intézkedést, amely a nemzetközi tengeri szállításban közvetve korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki a szolgáltatások szabad nyújtására; |
| --- | --- |

b)

e megállapodás hatálybalépésével eltörölnek minden olyan egyoldalú igazgatási, technikai és egyéb intézkedést, amely a nemzetközi tengeri szállításban közvetve korlátozó vagy megkülönböztető hatást fejthetne ki a szolgáltatások szabad nyújtására;

| c) | e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően tartózkodnak az olyan igazgatási, technikai és jogi intézkedések végrehajtásától, amelyek megkülönböztető hatást fejthetnek ki a másik Fél állampolgárai vagy társaságai ellen a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében. |
| --- | --- |

c)

e megállapodás hatálybalépésétől kezdődően tartózkodnak az olyan igazgatási, technikai és jogi intézkedések végrehajtásától, amelyek megkülönböztető hatást fejthetnek ki a másik Fél állampolgárai vagy társaságai ellen a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások nyújtása tekintetében.

(4)   Mindegyik Fél lehetővé teszi a másik Fél hajózási társaságai számára az első Félben nyilvántartásba vett hajózási társaságok által nyújtott bekötő szolgáltatásokhoz való – megkülönböztetésmentesen és az érintett társaságok által elfogadott feltételek mellett történő – hozzáférést és azok használatát a Kína kikötői vagy a Közösség valamely tagállamának a kikötői között történő nemzetközi teherfuvarozás tekintetében.

5. cikk

Kereskedelmi jelenlét

A nemzetközi tengeri teherszállítási és logisztikai szolgáltatások nyújtására irányuló tevékenységek tekintetében – ideértve a háztól házig történő kombinált szállítási műveleteket – mindkét Fél engedélyezi a másik Fél hajózási társaságainak, hogy százszázalékos tulajdonukban lévő vagy közös beruházásban megvalósuló leányvállalatokat, fióktelepeket vagy képviseleti irodákat hozzanak létre, valamint hogy a leányvállalatok és fióktelepek gazdasági tevékenységet folytassanak a vonatkozó törvényekkel és rendelkezésekkel összhangban. Az ilyen tevékenységek különösen a következők:

| 1. | rakomány felkutatása és helyfoglalás; |
| --- | --- |

1.

rakomány felkutatása és helyfoglalás;

| 2. | a hajórakjegy – beleértve a nemzetközi tengeri szállításban általánosan elfogadott közvetlen hajórakjegyet is – elkészítése, megerősítése, kezelése és kiadása; a fuvarokmányokkal és vámokmányokkal kapcsolatos dokumentáció elkészítése; |
| --- | --- |

2.

a hajórakjegy – beleértve a nemzetközi tengeri szállításban általánosan elfogadott közvetlen hajórakjegyet is – elkészítése, megerősítése, kezelése és kiadása; a fuvarokmányokkal és vámokmányokkal kapcsolatos dokumentáció elkészítése;

| 3. | a szolgáltatási szerződésekből vagy díjszabásokból következő fuvardíj és egyéb költségek megállapítása, beszedése és átutalása; |
| --- | --- |

3.

a szolgáltatási szerződésekből vagy díjszabásokból következő fuvardíj és egyéb költségek megállapítása, beszedése és átutalása;

| 4. | szolgáltatási szerződések megtárgyalása és megkötése; |
| --- | --- |

4.

szolgáltatási szerződések megtárgyalása és megkötése;

| 5. | a közúti vagy vasúti szállítással, az árukezeléssel és egyéb vonatkozó kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződések aláírása; |
| --- | --- |

5.

a közúti vagy vasúti szállítással, az árukezeléssel és egyéb vonatkozó kiegészítő szolgáltatásokkal kapcsolatos szerződések aláírása;

| 6. | a díjszabás megállapítása és közzététele; |
| --- | --- |

6.

a díjszabás megállapítása és közzététele;

| 7. | a szolgáltatással kapcsolatos marketingtevékenységek folytatása; |
| --- | --- |

7.

a szolgáltatással kapcsolatos marketingtevékenységek folytatása;

| 8. | a gazdasági tevékenységhez szükséges berendezések birtoklása; |
| --- | --- |

8.

a gazdasági tevékenységhez szükséges berendezések birtoklása;

| 9. | üzleti információk rendelkezésre bocsátása bármilyen eszközzel – beleértve a számítógépes információs rendszereket és az elektronikus adatcserét –, a távközléssel kapcsolatos minden megkülönböztetésmentes korlátozás betartása mellett; |
| --- | --- |

9.

üzleti információk rendelkezésre bocsátása bármilyen eszközzel – beleértve a számítógépes információs rendszereket és az elektronikus adatcserét –, a távközléssel kapcsolatos minden megkülönböztetésmentes korlátozás betartása mellett;

| 10. | közös vállalkozások létrehozása egyéb, helyben letelepedett kereskedelmi hajózási képviseletekkel az olyan kapcsolódó tevékenységek folytatása érdekében, mint például a hajók kikötésének megszervezése vagy rakományok átvétele szállítás céljából. |
| --- | --- |

10.

közös vállalkozások létrehozása egyéb, helyben letelepedett kereskedelmi hajózási képviseletekkel az olyan kapcsolódó tevékenységek folytatása érdekében, mint például a hajók kikötésének megszervezése vagy rakományok átvétele szállítás céljából.

6. cikk

Átláthatóság

(1)   Minden Fél – előzetes konzultáció és megfelelő előzetes bejelentés után – haladéktalanul közzétesz minden olyan általános alkalmazású, idevonatkozó intézkedést, amely e megállapodás működésére vonatkozik, vagy hatással van arra.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett közzététel nem valósítható meg, ezt az információt más módon kell nyilvánosan hozzáférhetővé tenni.

(3)   Minden Fél haladéktalanul válaszol a másik Félnek minden, az (1) bekezdés szerinti általános alkalmazású intézkedéseivel kapcsolatosan meghatározott információra vonatkozó kérdésére.

7. cikk

Nemzeti szabályozás

(1)   A Felek gondoskodnak róla, hogy ésszerű, objektív és részrehajlás nélkül kezeljenek minden olyan általános alkalmazású intézkedést, amely a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatásokat érinti.

(2)   Azokban az esetekben, amikor engedélyre van szükség, az adott fél illetékes hatóságai a nemzeti törvények és rendelkezések értelmében teljesnek ítélt kérelem benyújtását követően ésszerű határidőn belül tájékoztatják a kérelmezőt a kérelemmel kapcsolatos határozatról. A kérelmező kérésére az adott Fél illetékes hatóságai – indokolatlan késedelem nélkül – tájékoztatást nyújtanak a kérelem állapotával kapcsolatban.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a műszaki szabványokra, valamint az engedélyezési követelményekre és eljárásokra vonatkozó intézkedések ne korlátozzák szükségtelenül a kereskedelmet, a követelményeknek objektív, megkülönböztetésmentes, előre megállapított és átlátható feltételeken kell alapulniuk, mint például a szolgáltatás nyújtására való képesség; az engedélyezési eljárások pedig ne tartalmazzanak a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó korlátozást vagy akadályt.

8. cikk

Kulcsfontosságú személyzet

Az egyik Fél hajózási társaságainak a másik Fél területén letelepedett, százszázalékos tulajdonukban lévő vagy közös beruházásban megvalósuló leányvállalatainak, fióktelepeinek és képviseleti irodáinak – a fogadó országban érvényes jogszabályokkal összhangban – jogukban áll a kulcsfontosságú személyzetet az állampolgárságukra való tekintet nélkül alkalmazni. A Felek megkönnyítik a külföldi alkalmazottak számára a munka megkezdésére vonatkozó engedélyek és vízumok megszerzését.

9. cikk

Fizetési műveletek és tőkemozgás

(1)   Az egyik Fél állampolgárainak vagy társaságainak a másik Fél területén végzett nemzetközi tengeri szállításból és kombinált műveletekből származó bevételeinek kifizetésére szabadon átváltható valutában kerülhet sor.

(2)   Az egyik Félnek a másik Fél területén letelepedett hajózási társaságai leányvállalatainak, fióktelepeinek és képviseleti irodáinak gazdasági tevékenységéből származó bevételeinek és kiadásainak kifizetésére a fogadó ország pénznemében kerülhet sor. A helyi illetékeknek a fent említett hajózási társaságok, leányvállalatok, fióktelepek vagy képviseleti irodák által történő kifizetése után fennmaradó összeg szabadon külföldre utalható a banknak az átutalás napján érvényes átváltási árfolyamán.

10. cikk

Tengerészeti együttműködés

A Felek tengerészeti ágazatuk fejlesztésének elősegítése céljából arra ösztönzik az illetékes hatóságaikat, hajózási társaságaikat, kikötőiket, az érintett kutatási intézményeiket, egyetemeiket és főiskoláikat, hogy működjenek együtt többek között az alábbi területeken:

| 1. | a tevékenységeikkel kapcsolatos eszmecsere a nemzetközi tengerészeti szervezetek keretében; |
| --- | --- |

1.

a tevékenységeikkel kapcsolatos eszmecsere a nemzetközi tengerészeti szervezetek keretében;

| 2. | kidolgozzák és tökéletesítik a tengeri szállítással és piacgazdálkodással kapcsolatos jogszabályokat; |
| --- | --- |

2.

kidolgozzák és tökéletesítik a tengeri szállítással és piacgazdálkodással kapcsolatos jogszabályokat;

| 3. | a Felek kikötőinek és flottáinak hatékony kihasználása révén a nemzetközi tengeri kereskedelem számára elősegítik a hatékony szállítási szolgáltatást; |
| --- | --- |

3.

a Felek kikötőinek és flottáinak hatékony kihasználása révén a nemzetközi tengeri kereskedelem számára elősegítik a hatékony szállítási szolgáltatást;

| 4. | garantálják a hajózás biztonságát és megelőzik a tenger szennyezését; |
| --- | --- |

4.

garantálják a hajózás biztonságát és megelőzik a tenger szennyezését;

| 5. | előmozdítják a tengerészeti oktatást és szakképzést, különösen a tengerészek képzését illetően; |
| --- | --- |

5.

előmozdítják a tengerészeti oktatást és szakképzést, különösen a tengerészek képzését illetően;

| 6. | személyzetet, tudományos információkat és technológiát cserélnek; |
| --- | --- |

6.

személyzetet, tudományos információkat és technológiát cserélnek;

| 7. | fokozzák a kalózkodás és a terrorizmus leküzdésére irányuló erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

7.

fokozzák a kalózkodás és a terrorizmus leküzdésére irányuló erőfeszítéseiket.

11. cikk

Konzultáció és a jogviták rendezése

(1)   A Felek kidolgozzák a megfelelő eljárásokat ezen megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítására.

(2)   Amennyiben a Felek között bármilyen jogvita merül fel e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban, az illetékes hatóságaik mindent megtesznek a jogvita barátságos konzultáció útján történő megoldása érdekében. Abban az esetben, ha nem sikerül megállapodásra jutniuk, a jogvita rendezésére diplomáciai úton kerül sor.

12. cikk

Módosítás

E megállapodás a Felek között létrejött írásbeli megállapodás útján módosítható, és a módosítás a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásokkal összhangban lép hatályba.

13. cikk

Területi hatály

Ezt a megállapodást egyrészről azokra a területekre kell alkalmazni, amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban meghatározott feltételek szerint, másrészről pedig Kína területére.

14. cikk

Hiteles szöveg

Ez a megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, valamint kínai nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

15. cikk

Időtartam és hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás ötéves időtartamra jön létre. Évente hallgatólagosan meg kell hosszabbítani, kivéve ha valamelyik Fél a lejárat dátuma előtt hat hónappal írásban felmondja azt.

(2)   E megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá.

E megállapodás az azt a napot követő második hónap első napján lép hatályba, amelyen a Felek értesítik egymást az első bekezdésben említett eljárások befejezéséről.

(3)   Amennyiben bizonyos kérdések tekintetében ezen megállapodás kedvezőtlenebb, mint a Közösség egyes tagállamai és Kína között meglévő kétoldalú megállapodások, akkor a kedvezőbb rendelkezések az irányadók, a Közösség kötelezettségeinek a sérelme nélkül, és az Európai Közösséget létrehozó szerződés figyelembevételével. E megállapodás rendelkezései a Közösség tagállamai és Kína között megkötött előző kétoldalú megállapodások rendelkezései helyére lépnek, ha az utóbbi rendelkezések ellentmondanak az előbbieknek – az előző mondatban említett helyzet kivételével –, illetve megegyeznek azokkal. A meglévő kétoldalú megállapodások azon rendelkezései továbbra is érvényben maradnak, amelyek nem tartoznak e megállapodás hatálya alá.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten dieses Abkommen unterzeichnet.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leur signature sur le présent accord.

IN FEDE DI CHE i Plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente accordo.

TEN BLIJKE WAARVAN de, hiertoe naar behoren gemachtigde, ondergetekenden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben gesteld.

EM FÉ DO QUE, os abaixo-assinados apuseram as suas assinaturas no presente Acordo.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Image

Hecho en Bruselas, el seis de diciembre del dos mil dos.

Udfærdiget i Bruxelles den sjette december to tusind og to.

Geschehen zu Brüssel am sechsten Dezember zweitausendzwei.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις έξι Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες δύο.

Done at Brussels on the sixth day of December in the year two thousand and two.

Fait à Bruxelles, le six décembre deux mille deux.

Fatto a Bruxelles, addì sei dicembre duemiladue.

Gedaan te Brussel, de zesde december tweeduizendtwee.

Feito em Bruxelas, em seis de Dezembro de dois mil e dois.

Tehty Brysselissä kuudentena päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksi.

Som skedde i Bryssel den sjätte december tjugohundratvå.

Image

Pour le Royaume de Belgique

Voor het Koninkrijk België

Für das Königreich Belgien

Image

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la Republique française

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

Pela República Portuguesa

Image

Suomen tasavallan puolesta

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

Por la Comunidad Europea

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Voor de Europese Gemeenschap

Pela Comunidade Europeia

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Image

---

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/37

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. január 28.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

(2008/144/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | 2002. december 6-án Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás). |
| --- | --- |

(1)

2002. december 6-án Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás).

| (2) | 2005. szeptember 5-én Pekingben a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására került sor. |
| --- | --- |

(2)

2005. szeptember 5-én Pekingben a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírására került sor.

| (3) | A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Bulgáriának és Romániának a Tanács és a Kínai Népköztársaság között kötendő jegyzőkönyvvel csatlakoznia kell a megállapodáshoz. |
| --- | --- |

(3)

A 2005-ös csatlakozási okmány 6. cikkének (2) bekezdése értelmében Bulgáriának és Romániának a Tanács és a Kínai Népköztársaság között kötendő jegyzőkönyvvel csatlakoznia kell a megállapodáshoz.

| (4) | A szükséges alkotmányos és intézményi eljárások befejeződtek, ezért a jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(4)

A szükséges alkotmányos és intézményi eljárások befejeződtek, ezért a jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

(1)   Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság közötti, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A jegyzőkönyv szövege a határozat mellékletét képezi (2).

(2)   A jegyzőkönyv 3. cikkében előírt értesítést az Európai Közösség és tagállamai nevében a Tanács elnöke küldi meg.

Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  A 2005. július 5-i vélemény (HL C 157. E, 2006.7.6., 53. o.).

1

(2)  Lásd e Hivatalos Lap 38 oldalát.

2

---

JEGYZŐKÖNYV

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a tengeri közlekedésről szóló megállapodás módosításáról

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

a továbbiakban: a tagállamok, akiket az Európai Unió Tanácsa képvisel, és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség, amelyet az Európai Unió Tanácsa képvisel,

egyrészről, valamint

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,

másrészről,

TEKINTETTEL a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz és ezáltal a Közösséghez történt, 2004. május 1-jei csatlakozására,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság szerződő felévé válik az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött, a tengeri közlekedésről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet 2002. december 6-án írtak alá Brüsszelben.

2. cikk

A megállapodás cseh, észt, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, szlovák és szlovén nyelvű, a jegyzőkönyvhöz csatolt szövege ugyanolyan feltételek mellett tekintendő hitelesnek, mint az e megállapodás 14. cikkével összhangban elkészített egyéb nyelvi változatok.

3. cikk

E jegyzőkönyvet a Szerződő Felek saját eljárásuknak megfelelően hagyják jóvá. A jegyzőkönyv a megállapodás hatálybalépésével azonos napon lép hatályba. Amennyiben azonban a jegyzőkönyvet a Szerződő Felek a megállapodás hatálybelépésétől eltérő napon hagynák jóvá, a jegyzőkönyv azon a napon lép hatályba, amelyen a Felek értesítették egymást a belső jóváhagyási eljárás befejezéséről.

4. cikk

A jegyzőkönyv Pekingben, a kettőezer-ötödik év szeptember havának ötödik napján készült két példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kínai nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu państw członkowskich

Pelos Estados-Membros

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

På medlemsstaternas vägnar

Image

Image

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Communidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

Image

Por el Gobierno de la República Popular China

Za vládu Čínské lidové republiky

For Folkerepublikken Kinas regering

Im Namen der Regierung der Volksrepublik China

Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel

Για την κυβέρνηση της Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας

For the Government of the People's Republic of China

Pour le gouvernement de la République populaire de Chine

Per il Governo della Repubblica popolare cinese

Kīnas Tautas Republikas vārdā

Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės vardu

A Kínai Népköztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Poplu taċ-Ċina

Voor de regering van de Volksrepubliek China

W imieniu rządu Chińskiej Republiki Ludowej

Pelo Governo da República Popular da China

Za vládu Čínskej l'udovej republiky

Za Vlado Ljudske republike Kitajske

Kiinan kansantasavallan hallituksen puolesta

På Folkrepubliken Kinas regerings vägnar

Image

Image

---

Bizottság

| 21.2.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 12.)

a Bison Bial SA számára Lengyelország által tervezett C 54/2006 (ex N 276/2006) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2007) 4145. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/145/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felszólították az érdekelteket, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1),

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | Lengyelország 2006. május 4-én bejelentette a Bison-Bial SA (a továbbiakban: „BB”) vállalat számára tervezett szerkezetátalakítási támogatást. |
| --- | --- |

(1)

Lengyelország 2006. május 4-én bejelentette a Bison-Bial SA (a továbbiakban: „BB”) vállalat számára tervezett szerkezetátalakítási támogatást.

| (2) | 2006. június 13-án kelt levelében a Bizottság felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos hiányzó információkat. Ezen információkat Lengyelország a 2006. július 13-án kelt levelében juttatta el. A Bizottság 2006. augusztus 29-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2006. szeptember 18-án, október 20-án és november 3-án kelt levelében küldött el. |
| --- | --- |

(2)

2006. június 13-án kelt levelében a Bizottság felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos hiányzó információkat. Ezen információkat Lengyelország a 2006. július 13-án kelt levelében juttatta el. A Bizottság 2006. augusztus 29-i levelében kiegészítő információkat kért, amelyeket Lengyelország a 2006. szeptember 18-án, október 20-án és november 3-án kelt levelében küldött el.

| (3) | 2006. december 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot határozatáról, mely szerint megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az intézkedések tekintetében. A Bizottságnak a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy az intézkedésre vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket. |
| --- | --- |

(3)

2006. december 20-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Lengyelországot határozatáról, mely szerint megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást az intézkedések tekintetében. A Bizottságnak a 88. cikk (2) bekezdése szerinti eljárás megindítására vonatkozó határozatát közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy az intézkedésre vonatkozóan tegyék meg észrevételeiket.

| (4) | 2007. január 23-án kelt levelében Lengyelország megtette észrevételeit. Harmadik fél részéről észrevételek benyújtására nem került sor. |
| --- | --- |

(4)

2007. január 23-án kelt levelében Lengyelország megtette észrevételeit. Harmadik fél részéről észrevételek benyújtására nem került sor.

| (5) | Március 28-án találkozóra került sor a lengyel hatóságok és a BB részvételével. Ezután a Bizottság 2007. április 17-én kelt levelében felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos kiegészítő információkat. A lengyel hatóságok a 2007. május 15-én kelt levélben válaszoltak. |
| --- | --- |

(5)

Március 28-án találkozóra került sor a lengyel hatóságok és a BB részvételével. Ezután a Bizottság 2007. április 17-én kelt levelében felszólította Lengyelországot, hogy nyújtson be bizonyos kiegészítő információkat. A lengyel hatóságok a 2007. május 15-én kelt levélben válaszoltak.

2.   A TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   A vállalat

| (6) | A BB egy szerszámgépekhez használatos befogó eszközöket, többek között eszterga tokmányokat, tüskéket, befogókat, hüvelyeket, köszörűszerelvényeket és szerszámbefogókat gyártó nagyvállalat. A cég 1948-ban jött létre állami vállalkozásként. 1997-ben az állam értékesítette a BB vállalat részvényeinek 53 %-át a Metalexport sp. z o.o. magántársaság számára, mely cég 2004-ben nevet változtatott, új neve Mex-Holding sp. z o.o. 2006 végén a BB részvényeinek 18 %-át az állam birtokolta, míg a többi részvényes magánbefektető volt. A 2000–2006 közötti időszakban a BB alkalmazottainak száma 1 680 főről 950 főre csökkent. |
| --- | --- |

(6)

A BB egy szerszámgépekhez használatos befogó eszközöket, többek között eszterga tokmányokat, tüskéket, befogókat, hüvelyeket, köszörűszerelvényeket és szerszámbefogókat gyártó nagyvállalat. A cég 1948-ban jött létre állami vállalkozásként. 1997-ben az állam értékesítette a BB vállalat részvényeinek 53 %-át a Metalexport sp. z o.o. magántársaság számára, mely cég 2004-ben nevet változtatott, új neve Mex-Holding sp. z o.o. 2006 végén a BB részvényeinek 18 %-át az állam birtokolta, míg a többi részvényes magánbefektető volt. A 2000–2006 közötti időszakban a BB alkalmazottainak száma 1 680 főről 950 főre csökkent.

| (7) | 2004-ben a társaság lengyel szerszámgépszerelvény-piacon szerzett részesedése 17 % volt, ami a BB gyártási tevékenységének csupán 20 %-át tette ki, mivel a cég főleg exportra gyárt (2004-ben a gyártás 30 %-a az Egyesült Államokba, 15 %-a Olaszországba, 7 %-a Kelet-Európába – beleértve Oroszországot is –, 5 %-a Nagy-Britanniába irányult). A cég exportált termékeinek többségét a Mex-Holding cégcsoporthoz tartozó társaságokon keresztül forgalmazza, ezek pl. a Toolmex Corporation (Egyesült Államok), a Mexpol GmbH (Németország), a Toolmex Polmach (Egyesült Királyság), illetve az Italmex SA (Olaszország). |
| --- | --- |

(7)

2004-ben a társaság lengyel szerszámgépszerelvény-piacon szerzett részesedése 17 % volt, ami a BB gyártási tevékenységének csupán 20 %-át tette ki, mivel a cég főleg exportra gyárt (2004-ben a gyártás 30 %-a az Egyesült Államokba, 15 %-a Olaszországba, 7 %-a Kelet-Európába – beleértve Oroszországot is –, 5 %-a Nagy-Britanniába irányult). A cég exportált termékeinek többségét a Mex-Holding cégcsoporthoz tartozó társaságokon keresztül forgalmazza, ezek pl. a Toolmex Corporation (Egyesült Államok), a Mexpol GmbH (Németország), a Toolmex Polmach (Egyesült Királyság), illetve az Italmex SA (Olaszország).

| (8) | A BB becsült európai piaci részesedése 1,3 %. Földrajzi szempontból a BB termékeinek piaca kiterjed legalább Európára, de potenciálisan világméretű is. Európai és világszinten a BB által is gyártott esztergaszerszámok gyártási ágazatára egyaránt a túlzott gyártáskapacitás a jellemző. |
| --- | --- |

(8)

A BB becsült európai piaci részesedése 1,3 %. Földrajzi szempontból a BB termékeinek piaca kiterjed legalább Európára, de potenciálisan világméretű is. Európai és világszinten a BB által is gyártott esztergaszerszámok gyártási ágazatára egyaránt a túlzott gyártáskapacitás a jellemző.

| (9) | A vállalat az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régióban található. |
| --- | --- |

(9)

A vállalat az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régióban található.

2.2.   A vállalat nehézségei

| (10) | A cég nehézségei 2001-ben kezdődtek, mikor a cég 24 millió PLN értékű veszteséget könyvelt el. A pénzügyi nehézségek fő okai között Lengyelország a következőket említi:






  — | A lengyel zloty árfolyamnövekedése az amerikai dollárral szemben (az értékesítés 30 %-a az Egyesült Államokba irányul); |
| --- | --- | --- |

(10)

A cég nehézségei 2001-ben kezdődtek, mikor a cég 24 millió PLN értékű veszteséget könyvelt el. A pénzügyi nehézségek fő okai között Lengyelország a következőket említi:

—

A lengyel zloty árfolyamnövekedése az amerikai dollárral szemben (az értékesítés 30 %-a az Egyesült Államokba irányul);

| — | Az egész cégcsoport nehéz pénzügyi helyzetben van, és az anyacég nem törleszti a 16 millió PLN értékű kölcsönt; |
| --- | --- |

—

Az egész cégcsoport nehéz pénzügyi helyzetben van, és az anyacég nem törleszti a 16 millió PLN értékű kölcsönt;

| — | A csökkenő mértékű külföldi értékesítés az Egyesült Államokban és Nyugat-Európában 2001 szeptembere utáni kialakult stagnálás miatt. |
| --- | --- |

—

A csökkenő mértékű külföldi értékesítés az Egyesült Államokban és Nyugat-Európában 2001 szeptembere utáni kialakult stagnálás miatt.

| (11) | Ezek a körülmények a piacon rendelkezésre álló drága hitelekkel együtt komoly nehézségeket váltottak ki a pénzügyi likviditásban. A pénzügyi nehézségek a kötelezettségek teljesítésének elmaradásához vezettek. 2002-ben négy bank követelni kezdte a hitelek azonnali törlesztését. A BB képtelen volt a folyó kötelezettségeknek eleget tenni, beleértve a bérek kifizetését, ami a gyártóüzem négy hónapos leállását is okozta. Ennek eredményeképp az értékesítés a felére esett vissza (91 millió PLN értékről 2001-ben 48 millió PLN értékre 2002-ben), és a cég az évet nettó 74,8 millió PLN veszteséggel zárta. |
| --- | --- |

(11)

Ezek a körülmények a piacon rendelkezésre álló drága hitelekkel együtt komoly nehézségeket váltottak ki a pénzügyi likviditásban. A pénzügyi nehézségek a kötelezettségek teljesítésének elmaradásához vezettek. 2002-ben négy bank követelni kezdte a hitelek azonnali törlesztését. A BB képtelen volt a folyó kötelezettségeknek eleget tenni, beleértve a bérek kifizetését, ami a gyártóüzem négy hónapos leállását is okozta. Ennek eredményeképp az értékesítés a felére esett vissza (91 millió PLN értékről 2001-ben 48 millió PLN értékre 2002-ben), és a cég az évet nettó 74,8 millió PLN veszteséggel zárta.

| (12) | A BB nehézségeivel egyidejűleg az anyacég, a Mex-Holding Sp. z o.o. vállalat is egyre súlyosabb helyzetbe került. 2002-ben a vállalatcsoport 75,8 millió PLN veszteséget könyvelt el. Azóta a helyzet javult, de a vállalatcsoport veszteséges és saját tőkéje negatív. |
| --- | --- |

(12)

A BB nehézségeivel egyidejűleg az anyacég, a Mex-Holding Sp. z o.o. vállalat is egyre súlyosabb helyzetbe került. 2002-ben a vállalatcsoport 75,8 millió PLN veszteséget könyvelt el. Azóta a helyzet javult, de a vállalatcsoport veszteséges és saját tőkéje negatív.

| (13) | 2003-ban a társaság 8,5 millió PLN-re csökkentette veszteségét, és 2004-ben 5,1 millió PLN értékű nyereséget termelt. A lengyel hatóságok szerint ez a BB cégnél megkezdett szerkezetátalakítás eredményének tudható be. Az első szerkezetátalakítási intézkedések bevezetésével nőtt az értékesítés, csökkentették a költségeket, az adósság egy része törlésre került. Ennek eredményeképp a társaság 2005-ben és 2006-ban 20 millió PLN és 12,5 millió PLN értékű nyereséget ért el. |
| --- | --- |

(13)

2003-ban a társaság 8,5 millió PLN-re csökkentette veszteségét, és 2004-ben 5,1 millió PLN értékű nyereséget termelt. A lengyel hatóságok szerint ez a BB cégnél megkezdett szerkezetátalakítás eredményének tudható be. Az első szerkezetátalakítási intézkedések bevezetésével nőtt az értékesítés, csökkentették a költségeket, az adósság egy része törlésre került. Ennek eredményeképp a társaság 2005-ben és 2006-ban 20 millió PLN és 12,5 millió PLN értékű nyereséget ért el.

| (14) | Az elért nyereség ellenére a BB változatlanul nehézségekkel küzd. A 2001 óta kumulálódó, az operatív tevékenységből származó veszteség jelentős adósság keletkezéséhez vezetett. 2004-ben az eszközök értékét 57 millió PLN értékre becsülték, az adósság pedig elérte a 115,7 millió PLN összeget. Másképpen fogalmazva, a saját tőke negatív. 2006 végére a saját tőke változatlanul negatív és eléri a – 26 millió PLN összeget. A Bizottságnak benyújtott elemzés szerint a társaság támogatás nélkül rövidesen csődbe kerül, mivel nem lesz képes törleszteni számos azonnal esedékes kötelezettségét. |
| --- | --- |

(14)

Az elért nyereség ellenére a BB változatlanul nehézségekkel küzd. A 2001 óta kumulálódó, az operatív tevékenységből származó veszteség jelentős adósság keletkezéséhez vezetett. 2004-ben az eszközök értékét 57 millió PLN értékre becsülték, az adósság pedig elérte a 115,7 millió PLN összeget. Másképpen fogalmazva, a saját tőke negatív. 2006 végére a saját tőke változatlanul negatív és eléri a – 26 millió PLN összeget. A Bizottságnak benyújtott elemzés szerint a társaság támogatás nélkül rövidesen csődbe kerül, mivel nem lesz képes törleszteni számos azonnal esedékes kötelezettségét.

| (15) | A BB kidolgozta a 2003–2009-re szóló szerkezetátalakítási tervét. A terv főleg a pénzügyi szerkezetátalakításra, az eszközök és a foglalkoztatás szerkezetátalakítására vonatkozik. A 2003-ban elkezdett pénzügyi szerkezetátalakítás a magánhitelezőkkel kötött megállapodások szerinti régi követelések kifizetését, a magánjellegű és állami követelések egy részének törlését és az állami adósságok fennmaradó részének hitelből származó eszközökből való törlesztését öleli fel, ahol a hitelt az állami Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: ARP) nyújtotta. |
| --- | --- |

(15)

A BB kidolgozta a 2003–2009-re szóló szerkezetátalakítási tervét. A terv főleg a pénzügyi szerkezetátalakításra, az eszközök és a foglalkoztatás szerkezetátalakítására vonatkozik. A 2003-ban elkezdett pénzügyi szerkezetátalakítás a magánhitelezőkkel kötött megállapodások szerinti régi követelések kifizetését, a magánjellegű és állami követelések egy részének törlését és az állami adósságok fennmaradó részének hitelből származó eszközökből való törlesztését öleli fel, ahol a hitelt az állami Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: ARP) nyújtotta.

| (16) | A társaság 2004-ben a bankokkal és saját dolgozóival szembeni adóssága törlesztésével kapcsolatos megállapodásokat írt alá, valamint bíróság előtt egyezséget kötött egyéb magánhitelezőivel. |
| --- | --- |

(16)

A társaság 2004-ben a bankokkal és saját dolgozóival szembeni adóssága törlesztésével kapcsolatos megállapodásokat írt alá, valamint bíróság előtt egyezséget kötött egyéb magánhitelezőivel.

| (17) | A műveleti szerkezetátalakítás 2001-ben kezdődött el. A társaság csökkentette a foglalkoztatottak számát: a 2000. évi 1 680 főről 2001-ben 1 144 főre és 2005-ben 925 főre. A szerkezetátalakítási időszak végére a tervezett létszám 800 fő. Ilyen módon a szerkezetátalakítási időszak végére a foglalkoztatás szintje 2000-hez képest 52 %-kal és 2001-hez képest 30 %-kal csökken. |
| --- | --- |

(17)

A műveleti szerkezetátalakítás 2001-ben kezdődött el. A társaság csökkentette a foglalkoztatottak számát: a 2000. évi 1 680 főről 2001-ben 1 144 főre és 2005-ben 925 főre. A szerkezetátalakítási időszak végére a tervezett létszám 800 fő. Ilyen módon a szerkezetátalakítási időszak végére a foglalkoztatás szintje 2000-hez képest 52 %-kal és 2001-hez képest 30 %-kal csökken.

| (18) | Ami az eszközök szerkezetátalakítását illeti, a BB a nélkülözhető eszközök értékesítését, a társaság telephelyének megváltoztatását és a jelenleg tulajdonában lévő ingatlanok értékesítését tervezi. A bemutatott kiértékelés szerint az ingatlanok piaci értéke [...] (3) millió PLN. A lengyel hatóságok által előzetesen átadott információk szerint az ingatlanok értékesítésére 2009-ben kerül sor, de először az összes gépet és berendezést az új helyre kell átszállítani. Ezenkívül az értékesítendő ingatlanon jelzálog van. A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozatának meghozatala után a lengyel hatóságok azt a tájékoztatást adták, hogy elképzelhető, hogy az ingatlanértékesítés 2010-re halasztódik. |
| --- | --- |

(18)

Ami az eszközök szerkezetátalakítását illeti, a BB a nélkülözhető eszközök értékesítését, a társaság telephelyének megváltoztatását és a jelenleg tulajdonában lévő ingatlanok értékesítését tervezi. A bemutatott kiértékelés szerint az ingatlanok piaci értéke [...] (3) millió PLN. A lengyel hatóságok által előzetesen átadott információk szerint az ingatlanok értékesítésére 2009-ben kerül sor, de először az összes gépet és berendezést az új helyre kell átszállítani. Ezenkívül az értékesítendő ingatlanon jelzálog van. A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozatának meghozatala után a lengyel hatóságok azt a tájékoztatást adták, hogy elképzelhető, hogy az ingatlanértékesítés 2010-re halasztódik.

| (19) | A 2003–2005 években a BB 1,4 millió PLN értékű beruházást eszközölt, míg a 2006–2009 évekre tervezett beruházások értéke 14,2 millió PLN. Ezek elsősorban állománypótló beruházások, tehát nagyobb kapacitású és a környezetet jobban kímélő gépek és berendezések vásárlását foglalják magukba. Ezen felül a terv szerint a beruházások jelentős mértékű növekedésére – a jelenlegi szerény pénzkészletekre való tekintettel – csak 2009 után kerül sor. A beruházások zöme 2010-ben valósul meg, és a vállalat új helyre való költözéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

(19)

A 2003–2005 években a BB 1,4 millió PLN értékű beruházást eszközölt, míg a 2006–2009 évekre tervezett beruházások értéke 14,2 millió PLN. Ezek elsősorban állománypótló beruházások, tehát nagyobb kapacitású és a környezetet jobban kímélő gépek és berendezések vásárlását foglalják magukba. Ezen felül a terv szerint a beruházások jelentős mértékű növekedésére – a jelenlegi szerény pénzkészletekre való tekintettel – csak 2009 után kerül sor. A beruházások zöme 2010-ben valósul meg, és a vállalat új helyre való költözéséhez kapcsolódik.

| (20) | Eredetileg a lengyel hatóságok azt javasolták, hogy a foglalkoztatás csökkentését és a gyártási terület csökkentését a támogatás nem kívánatos kihatásának enyhítésére irányuló megfelelő mértékű intézkedésnek fogadják el. Ezzel egyidejűleg a lengyel hatóságok igazolták, hogy ezen csökkentések kihatását a nagyobb kapacitású berendezésekbe való tervezett beruházások kompenzálják, és végeredményben a BB jelenlegi gyártási kapacitása nem változik. A lengyel hatóságok megállapították, hogy önmagában a gyártási kapacitás jelenlegi szinten tartását (annak növelése helyett) már kompenzációs intézkedésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(20)

Eredetileg a lengyel hatóságok azt javasolták, hogy a foglalkoztatás csökkentését és a gyártási terület csökkentését a támogatás nem kívánatos kihatásának enyhítésére irányuló megfelelő mértékű intézkedésnek fogadják el. Ezzel egyidejűleg a lengyel hatóságok igazolták, hogy ezen csökkentések kihatását a nagyobb kapacitású berendezésekbe való tervezett beruházások kompenzálják, és végeredményben a BB jelenlegi gyártási kapacitása nem változik. A lengyel hatóságok megállapították, hogy önmagában a gyártási kapacitás jelenlegi szinten tartását (annak növelése helyett) már kompenzációs intézkedésnek kell tekinteni.

| (21) | A bejelentett szerkezetátalakítási terv szerint a szerkezetátalakítás költségei a 2003–2009 években elérik a 138 millió PLN összeget, melyből a legfontosabb részt a pénzügyi szerkezetátalakítás teszi ki, melynek összege 122,6 millió PLN. A fennmaradó 15,6 millió PLN a beruházás költsége. |
| --- | --- |

(21)

A bejelentett szerkezetátalakítási terv szerint a szerkezetátalakítás költségei a 2003–2009 években elérik a 138 millió PLN összeget, melyből a legfontosabb részt a pénzügyi szerkezetátalakítás teszi ki, melynek összege 122,6 millió PLN. A fennmaradó 15,6 millió PLN a beruházás költsége.

| (22) | A terv szerint a pénzügyi szerkezetátalakítás a bankokkal szembeni 65,6 millió PLN tartozásnak az ezen hitelezőkkel aláírt egyezmény alapján való törlesztését, az egyéb magánjellegű adósságok törlesztését 17,5 millió PLN értékben, valamint a 39,5 millió PLN értékű állami adósság törlesztését jelenti. A tervezett állami támogatás teljes összegét az állami adósság rendezésére fordítják. A szerkezetátalakítás költségeinek egy része a társaság telephelyének megváltoztatását követően az eszközök értékesítéséből származó bevételből kerül finanszírozásra. |
| --- | --- |

(22)

A terv szerint a pénzügyi szerkezetátalakítás a bankokkal szembeni 65,6 millió PLN tartozásnak az ezen hitelezőkkel aláírt egyezmény alapján való törlesztését, az egyéb magánjellegű adósságok törlesztését 17,5 millió PLN értékben, valamint a 39,5 millió PLN értékű állami adósság törlesztését jelenti. A tervezett állami támogatás teljes összegét az állami adósság rendezésére fordítják. A szerkezetátalakítás költségeinek egy része a társaság telephelyének megváltoztatását követően az eszközök értékesítéséből származó bevételből kerül finanszírozásra.

| (23) | A BB szerkezetátalakításának állami támogatása két jogszabályra épül: a vállalatok bizonyos állami adósságának átütemezéséről szóló, 2002. augusztus 30-i törvényre (a továbbiakban: a 2002. augusztus 30-i törvény) és a 2003. november 14-i törvénnyel (a továbbiakban: 2003. november 14-i törvény) módosított, a munkaerőpiac szempontjából kiemelkedően fontos vállalatok számára nyújtott közigazgatási támogatásról szóló, 2002. október 30-i törvényre (a továbbiakban: a 2002. október 30-i törvény). |
| --- | --- |

(23)

A BB szerkezetátalakításának állami támogatása két jogszabályra épül: a vállalatok bizonyos állami adósságának átütemezéséről szóló, 2002. augusztus 30-i törvényre (a továbbiakban: a 2002. augusztus 30-i törvény) és a 2003. november 14-i törvénnyel (a továbbiakban: 2003. november 14-i törvény) módosított, a munkaerőpiac szempontjából kiemelkedően fontos vállalatok számára nyújtott közigazgatási támogatásról szóló, 2002. október 30-i törvényre (a továbbiakban: a 2002. október 30-i törvény).

| (24) | A 2002. augusztus 30-i törvény bevezette a lengyel jogrendszerben a nehéz helyzetben lévő vállalatok állami adósságának a kötelezettségeik törlésével történő szerkezetátalakításának lehetőségét. Az érdekelt vállalatnak a szerkezetátalakítási tervet tartalmazó kérelmet kell benyújtania valamennyi olyan közigazgatási hatósághoz, melynek követelései az átütemezés tárgyát képezik (a továbbiakban: szerkezetátalakítási hatóság). A szerkezetátalakítási hatóság, miután megállapította, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv javíthat a vállalat pénzügyi helyzetén, szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozatot hozott, amelyben részletezte a szerkezetátalakítással érintett követeléseket. Amennyiben a vállalat eleget tett az említett határozatban leírt feltételeknek, a szerkezetátalakítási hatóság a jogszabályok alapján köteles döntést hozni a szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozatban szereplő követelések törléséről. |
| --- | --- |

(24)

A 2002. augusztus 30-i törvény bevezette a lengyel jogrendszerben a nehéz helyzetben lévő vállalatok állami adósságának a kötelezettségeik törlésével történő szerkezetátalakításának lehetőségét. Az érdekelt vállalatnak a szerkezetátalakítási tervet tartalmazó kérelmet kell benyújtania valamennyi olyan közigazgatási hatósághoz, melynek követelései az átütemezés tárgyát képezik (a továbbiakban: szerkezetátalakítási hatóság). A szerkezetátalakítási hatóság, miután megállapította, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv javíthat a vállalat pénzügyi helyzetén, szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozatot hozott, amelyben részletezte a szerkezetátalakítással érintett követeléseket. Amennyiben a vállalat eleget tett az említett határozatban leírt feltételeknek, a szerkezetátalakítási hatóság a jogszabályok alapján köteles döntést hozni a szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozatban szereplő követelések törléséről.

| (25) | A következő, 2002. augusztus 30-i törvény központosította a rendszert, felhatalmazást adva az Iparfejlesztési Ügynökség elnökének a fentiekben említett szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozattal egyenértékű, úgynevezett szerkezetátalakításról szóló döntés kiadására (a 10. cikk (1) bekezdésének 4. pontja, a 19. cikkel összefüggésben). A szerkezetátalakításról szóló döntés tartalmazza a szerkezetátalakítási terv értékelését és a tervben előrelátott állami adósság leépítésével kapcsolatos döntést. Ezután az illetékes szerkezetátalakítási hatóságok a jogszabályok alapján kötelesek egyéni döntéseket hozni a szerkezetátalakításról szóló döntésben szereplő állami követelések törlését illetően. |
| --- | --- |

(25)

A következő, 2002. augusztus 30-i törvény központosította a rendszert, felhatalmazást adva az Iparfejlesztési Ügynökség elnökének a fentiekben említett szerkezetátalakítási feltételekről szóló határozattal egyenértékű, úgynevezett szerkezetátalakításról szóló döntés kiadására (a 10. cikk (1) bekezdésének 4. pontja, a 19. cikkel összefüggésben). A szerkezetátalakításról szóló döntés tartalmazza a szerkezetátalakítási terv értékelését és a tervben előrelátott állami adósság leépítésével kapcsolatos döntést. Ezután az illetékes szerkezetátalakítási hatóságok a jogszabályok alapján kötelesek egyéni döntéseket hozni a szerkezetátalakításról szóló döntésben szereplő állami követelések törlését illetően.

| (26) | Végezetül pedig a 2002. augusztus 30-i törvényt módosító 2003. november 14-i törvény az állami kötelezettségek átstrukturálását a teljes adósság legalább 25 %-a névleges értékű, a szerkezetátalakítással érintett eszközök harmadik személyre, vagyis a gazdasági szereplőre (olyan társaságra, ahol a részvények 100 %-ának a tulajdonosa az Iparfejlesztési Ügynökség vagy az Államkincstár) történő átruházásától tette függővé. Az eszközök gazdasági szereplő által történő értékesítéséből származó bevételek az állami követelések legalább egy részét hivatottak fedezni, míg a követelések fennmaradó része a szerkezetátalakítás után azonnal törlésre kerül. |
| --- | --- |

(26)

Végezetül pedig a 2002. augusztus 30-i törvényt módosító 2003. november 14-i törvény az állami kötelezettségek átstrukturálását a teljes adósság legalább 25 %-a névleges értékű, a szerkezetátalakítással érintett eszközök harmadik személyre, vagyis a gazdasági szereplőre (olyan társaságra, ahol a részvények 100 %-ának a tulajdonosa az Iparfejlesztési Ügynökség vagy az Államkincstár) történő átruházásától tette függővé. Az eszközök gazdasági szereplő által történő értékesítéséből származó bevételek az állami követelések legalább egy részét hivatottak fedezni, míg a követelések fennmaradó része a szerkezetátalakítás után azonnal törlésre kerül.

| (27) | A BB kérelmet nyújtott be állami adósságainak a 2002. augusztus 30-i és a 2002. október 30-i törvények alapján történő átstrukturálására. A tervezett támogatás teljes, névleges értéke 31,43 millió PLN (4) (8,2 millió EUR). Ez az intézkedés tartalmazza az állami adósságok törlésére szánt preferenciális feltételekkel odaítélt hiteleket. Az állami támogatás körébe tartozó intézkedések részletes leírását az alábbi táblázat tartalmazza.
  2   táblázat
  Tervezett állami támogatás








  (PLN) |
| --- | --- |
| Nr | A támogatást odaítélő szerv | A támogatás formája | A támogatás névleges összege |
| A 2002. augusztus 30-i törvény alapján nyújtott támogatás |
| 1. | TBI Białystok | Eltörlés | 933 474,51 |
| 2. | TBI w Bielsko Podlaski | Eltörlés | 113 884,66 |
| 3. | TBI Zambrów | Eltörlés | 144 934,88 |
| 4. | Białystok polgármestere | Eltörlés | 1 448 108,90 |
| 5. | Állami Rokkantsági Rehabilitációs Alap (PFRON) | Eltörlés | 519 591,35 |
| 6. | Białystoki II. Adóhivatal | Eltörlés | 217 590,00 |
| A támogatások összege a 2002. október 30-i törvény alapján | 3 377 584,30
  (a 2005.12.31-re számított kamattal

  6 171 774,74) |
| A 2002. augusztus 30-i törvény alapján nyújtott támogatás |
| 7. | TBI Białystok | Eltörlés | 3 019 362,90 |
| 8. | Białystok polgármestere | Eltörlés | 1 505 534,12 |
| 9. | Állami Rokkantsági Rehabilitációs Alap (PFRON) | Eltörlés | 539 650,70 |
| 10. | Białystoki Adóhivatal | Eltörlés | 71 516,60 |
| 11. | Białystoki Vajdasági Hivatal | Eltörlés | 25 064,81 |
| 12. | Grajewo járás | Eltörlés | 12 133,80 |
| 13. | Kolna járás | Eltörlés | 17 224,60 |
| 14. | Kolna polgármestere | Eltörlés | 248 648,09 |
| 15. | TBI Zambrów | Eltörlés | 626 625,15 |
| 16. | TBI Białystok | Eltörlés | 398 029,30 |
| Az eltörlések összege a 2002. október 30-i törvény alapján | 6 463 790,07
  (a 2005.12.31-re számított kamattal

  9 259 229,92) |
| 17. | Iparfejlesztési Ügynökség | Kedvezményes hitel | 16 000 000 |
| Összesen | 31 431 004,66 |

(27)

A BB kérelmet nyújtott be állami adósságainak a 2002. augusztus 30-i és a 2002. október 30-i törvények alapján történő átstrukturálására. A tervezett támogatás teljes, névleges értéke 31,43 millió PLN (4) (8,2 millió EUR). Ez az intézkedés tartalmazza az állami adósságok törlésére szánt preferenciális feltételekkel odaítélt hiteleket. Az állami támogatás körébe tartozó intézkedések részletes leírását az alábbi táblázat tartalmazza.

2   táblázat

Tervezett állami támogatás

(PLN)

Nr

A támogatást odaítélő szerv

A támogatás formája

A támogatás névleges összege

A 2002. augusztus 30-i törvény alapján nyújtott támogatás

1.

TBI Białystok

Eltörlés

933 474,51

2.

TBI w Bielsko Podlaski

Eltörlés

113 884,66

3.

TBI Zambrów

Eltörlés

144 934,88

4.

Białystok polgármestere

Eltörlés

1 448 108,90

5.

Állami Rokkantsági Rehabilitációs Alap (PFRON)

Eltörlés

519 591,35

6.

Białystoki II. Adóhivatal

Eltörlés

217 590,00

A támogatások összege a 2002. október 30-i törvény alapján

3 377 584,30

(a 2005.12.31-re számított kamattal

6 171 774,74)

A 2002. augusztus 30-i törvény alapján nyújtott támogatás

7.

TBI Białystok

Eltörlés

3 019 362,90

8.

Białystok polgármestere

Eltörlés

1 505 534,12

9.

Állami Rokkantsági Rehabilitációs Alap (PFRON)

Eltörlés

539 650,70

10.

Białystoki Adóhivatal

Eltörlés

71 516,60

11.

Białystoki Vajdasági Hivatal

Eltörlés

25 064,81

12.

Grajewo járás

Eltörlés

12 133,80

13.

Kolna járás

Eltörlés

17 224,60

14.

Kolna polgármestere

Eltörlés

248 648,09

15.

TBI Zambrów

Eltörlés

626 625,15

16.

TBI Białystok

Eltörlés

398 029,30

Az eltörlések összege a 2002. október 30-i törvény alapján

6 463 790,07

(a 2005.12.31-re számított kamattal

9 259 229,92)

17.

Iparfejlesztési Ügynökség

Kedvezményes hitel

16 000 000

Összesen

31 431 004,66

3.   HATÁROZAT AZ EK-SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE SZERINTI ELJÁRÁS ELINDÍTÁSÁRÓL

| (28) | A Bizottság úgy határozott, hogy elindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel kétségek merültekfel a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megfelel-e a közösségi jogszabályoknak. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság úgy határozott, hogy elindítja a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel kétségek merültekfel a tekintetben, hogy a szerkezetátalakítási támogatás megfelel-e a közösségi jogszabályoknak.

| (29) | Először is a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetnek-e. A Bizottság gyanítja, hogy a 2004-ben és 2005-ben elért nyereség egyszeri események (pl. követelésről való lemondás) hatása volt, és így nem értékelhető a társaságon belül a javulás jeleként. Ezen felül a terv a régi kötelezettségek rendezésére koncentrál és a tervezett beruházások nem elegendőek a versenyképes termelőeszközök garantálására a szerkezetátalakítási időszak végére. |
| --- | --- |

(29)

Először is a Bizottságnak kétségei voltak azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetnek-e. A Bizottság gyanítja, hogy a 2004-ben és 2005-ben elért nyereség egyszeri események (pl. követelésről való lemondás) hatása volt, és így nem értékelhető a társaságon belül a javulás jeleként. Ezen felül a terv a régi kötelezettségek rendezésére koncentrál és a tervezett beruházások nem elegendőek a versenyképes termelőeszközök garantálására a szerkezetátalakítási időszak végére.

| (30) | Másfelől a Bizottságnak kétségei voltak a kompenzációs intézkedések alkalmazásának megalapozottságáról. A társaság tervezte a gyártóüzem területének csökkentését, de ez nem csökkentené a gyártókapacitást. A foglalkoztatás mértéke is komoly mértékben csökkentésre került, de úgy tűnik, hogy ez az életképesség szempontjából szükséges volt. |
| --- | --- |

(30)

Másfelől a Bizottságnak kétségei voltak a kompenzációs intézkedések alkalmazásának megalapozottságáról. A társaság tervezte a gyártóüzem területének csökkentését, de ez nem csökkentené a gyártókapacitást. A foglalkoztatás mértéke is komoly mértékben csökkentésre került, de úgy tűnik, hogy ez az életképesség szempontjából szükséges volt.

| (31) | Végezetül úgy tűnik, hogy a lengyel hatóságok által a vállalat saját hozzájárulásaként megnevezett eszközök az iránymutatások szerint is akként kerülnek elismerésre. Ezért nem volt világos, hogy a tényleges saját hozzájárulás mértéke elegendő-e, vagyis hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozták-e. |
| --- | --- |

(31)

Végezetül úgy tűnik, hogy a lengyel hatóságok által a vállalat saját hozzájárulásaként megnevezett eszközök az iránymutatások szerint is akként kerülnek elismerésre. Ezért nem volt világos, hogy a tényleges saját hozzájárulás mértéke elegendő-e, vagyis hogy a támogatást a szükséges minimumra korlátozták-e.

4.   A LENGYEL HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (32) | A Bizottságnak a BB számára nyújtandó támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozatának kiadását követően a lengyel hatóságok részletes információkat adtak a vállalat stratégiáját illetően. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottságnak a BB számára nyújtandó támogatással kapcsolatos hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozatának kiadását követően a lengyel hatóságok részletes információkat adtak a vállalat stratégiáját illetően.

| (33) | A lengyel hatóságok elmondták, hogy ami a társaság Białystokban lévő gyártási tevékenységét illeti, a gyártás két üzemben zajlik, melyek közül az egyik Białystok központjában található (a [...] utcai ingatlan). A BB ennek az ingatlannak az értékesítését és a gyártásnak a másik üzembe való áthelyezését tervezi, vagy egy harmadik ingatlan vételével az egész gyártás odaköltöztetését és a jelenleg tulajdonában lévő két ingatlan értékesítését. A benyújtott előrejelzések szerint a BB 2010-ben, az [...] utcai ingatlan értékesítése után [...] millió PLN értékű beruházást tervez. Amennyiben a társaság a jelenleg tulajdonában lévő két ingatlan értékesítése és az egész gyártás új helyre való költöztetése mellett dönt, a beruházás értéke még nagyobb lesz. |
| --- | --- |

(33)

A lengyel hatóságok elmondták, hogy ami a társaság Białystokban lévő gyártási tevékenységét illeti, a gyártás két üzemben zajlik, melyek közül az egyik Białystok központjában található (a [...] utcai ingatlan). A BB ennek az ingatlannak az értékesítését és a gyártásnak a másik üzembe való áthelyezését tervezi, vagy egy harmadik ingatlan vételével az egész gyártás odaköltöztetését és a jelenleg tulajdonában lévő két ingatlan értékesítését. A benyújtott előrejelzések szerint a BB 2010-ben, az [...] utcai ingatlan értékesítése után [...] millió PLN értékű beruházást tervez. Amennyiben a társaság a jelenleg tulajdonában lévő két ingatlan értékesítése és az egész gyártás új helyre való költöztetése mellett dönt, a beruházás értéke még nagyobb lesz.

| (34) | A lengyel hatóságok igazolták, hogy a társaság fő korszerűsítési lépéseire 2010-ben kerül sor, a vállalat telephelyének áthelyezése után. 2010–2014 között a BB 43 millió PLN értékű beruházást tervez, amelyből [...] millió PLN értékű beruházásra 2010-ben kerül sor, amikor is a vállalat telephelye áthelyezésre kerül. |
| --- | --- |

(34)

A lengyel hatóságok igazolták, hogy a társaság fő korszerűsítési lépéseire 2010-ben kerül sor, a vállalat telephelyének áthelyezése után. 2010–2014 között a BB 43 millió PLN értékű beruházást tervez, amelyből [...] millió PLN értékű beruházásra 2010-ben kerül sor, amikor is a vállalat telephelye áthelyezésre kerül.

| (35) | A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a 2010–2014-re tervezett beruházások célja a vállalat tervezés- és gyártásirányítási rendszerének korszerűsítése, a standard szerszámbefogók szerelésének automatizálása, a gyártott termékek minőségének javítása, a technológiai folyamatok, a termékek hő- és vegyi megmunkálási folyamatainak optimalizálása, valamint az ellenőrzési és mérési módszerek fejlesztése. A lengyel hatóságok ezen felül igazolták, hogy a telephely áthelyezése és az azt követő beruházások részei a vállalat hosszú távú stratégiája végrehajtásának. |
| --- | --- |

(35)

A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a 2010–2014-re tervezett beruházások célja a vállalat tervezés- és gyártásirányítási rendszerének korszerűsítése, a standard szerszámbefogók szerelésének automatizálása, a gyártott termékek minőségének javítása, a technológiai folyamatok, a termékek hő- és vegyi megmunkálási folyamatainak optimalizálása, valamint az ellenőrzési és mérési módszerek fejlesztése. A lengyel hatóságok ezen felül igazolták, hogy a telephely áthelyezése és az azt követő beruházások részei a vállalat hosszú távú stratégiája végrehajtásának.

| (36) | Ami a verseny indokolatlan torzítása elkerülésének szükségességét illeti, a lengyel hatóságok és a társaság három – a társaság által végrehajtható – alternatív kompenzációs intézkedést ajánlott fel:






  a) | a BB gyártási kapacitásának korlátozása a gyártott termékek mennyiségének a BB jövőbeli tervezett gyártási kapacitásához képest 5 %-kal történő csökkentésével, vagy |
| --- | --- | --- |

(36)

Ami a verseny indokolatlan torzítása elkerülésének szükségességét illeti, a lengyel hatóságok és a társaság három – a társaság által végrehajtható – alternatív kompenzációs intézkedést ajánlott fel:

a)

a BB gyártási kapacitásának korlátozása a gyártott termékek mennyiségének a BB jövőbeli tervezett gyártási kapacitásához képest 5 %-kal történő csökkentésével, vagy

| b) | a gyártási kapacitás csökkentése a BB tulajdonában lévő esztergapadok 5 %-nak eladásával, vagy |
| --- | --- |

b)

a gyártási kapacitás csökkentése a BB tulajdonában lévő esztergapadok 5 %-nak eladásával, vagy

| c) | a BB gyártási kapacitásának korlátozása a BB [...]-i gyártási részlege értékesítésével, mely részleg 2006-ban a BB forgalmának 13 %-át jelentette és 1,2 millió PLN nyereséget hozott. |
| --- | --- |

c)

a BB gyártási kapacitásának korlátozása a BB [...]-i gyártási részlege értékesítésével, mely részleg 2006-ban a BB forgalmának 13 %-át jelentette és 1,2 millió PLN nyereséget hozott.

| (37) | A harmadik intézkedés, tehát a társaság [...]-i gyártási részlegének értékesítése révén a BB termékpalettája 46 %-kal, az eladott szerszámgépek száma 12 %-kal csökkenne. A [...]-i gyártási részleget részben adósság terheli és az adósság szerkezetének átalakítását a bejelentett állami támogatással kívánják finanszírozni. Ezen felül a [...]-i részleg jelzáloggal terhelt, illetve ez a BB kereskedelmi kötelezettségeinek biztosítékát képezi. Ezért a lengyel hatóságok szerint első lépésben a [...]-i részleg adósságát kell rendezni és csak ezután, tehát legkorábban 2009-ben kerülhetne sor a részleg eladására. A BB kötelességet vállalt valamennyi szükséges lépés megtételére a 2009 végéig való értékesítés érdekében, amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy ez megfelelő kompenzációs intézkedés lehet. |
| --- | --- |

(37)

A harmadik intézkedés, tehát a társaság [...]-i gyártási részlegének értékesítése révén a BB termékpalettája 46 %-kal, az eladott szerszámgépek száma 12 %-kal csökkenne. A [...]-i gyártási részleget részben adósság terheli és az adósság szerkezetének átalakítását a bejelentett állami támogatással kívánják finanszírozni. Ezen felül a [...]-i részleg jelzáloggal terhelt, illetve ez a BB kereskedelmi kötelezettségeinek biztosítékát képezi. Ezért a lengyel hatóságok szerint első lépésben a [...]-i részleg adósságát kell rendezni és csak ezután, tehát legkorábban 2009-ben kerülhetne sor a részleg eladására. A BB kötelességet vállalt valamennyi szükséges lépés megtételére a 2009 végéig való értékesítés érdekében, amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy ez megfelelő kompenzációs intézkedés lehet.

| (38) | A szerkezetátalakítási folyamat finanszírozása tekintetében a lengyel hatóságok elmondták, hogy figyelembe véve az ingatlanáraknak az adott régióban utóbbi időben történt növekedését és az értékesítendő ingatlan fekvését (Białystok központjában), az eladásból származó várható bevétel [...] millió PLN. Ezen felül a [...]-i gyártási részleg eladásából származó bevétel becsült értéke [...] millió PLN. Végezetül, a tervezett állami támogatás jogalapjának megfelelően a BB köteles az állami szervre (gazdasági szereplő) 2,795 PLN értékű eszközt átruházni az adósság törlése ellenében. |
| --- | --- |

(38)

A szerkezetátalakítási folyamat finanszírozása tekintetében a lengyel hatóságok elmondták, hogy figyelembe véve az ingatlanáraknak az adott régióban utóbbi időben történt növekedését és az értékesítendő ingatlan fekvését (Białystok központjában), az eladásból származó várható bevétel [...] millió PLN. Ezen felül a [...]-i gyártási részleg eladásából származó bevétel becsült értéke [...] millió PLN. Végezetül, a tervezett állami támogatás jogalapjának megfelelően a BB köteles az állami szervre (gazdasági szereplő) 2,795 PLN értékű eszközt átruházni az adósság törlése ellenében.

5.   A TÁMOGATÁS ESZKÖZEINEK ÉRTÉKELÉSE

5.1.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás

| (39) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(39)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (40) | Az állami adósság, a felgyülemlett kamatokkal együtt, és az állami szervtől felvett hitel tervezett törlése állami készletek igénybevételét jelenti. Ezen felül ez a megoldás a társaság számára előnyt jelent, és csökkenti az általa viselt költségeket. Ami különösen a másik intézkedést illeti, a BB nehézségekkel küzd, kötelezettségei lényeges mértékben meghaladják eszközeit, és ilyen jellegű pénzügyi támogatást piaci körülmények között nem tudna kapni. Ezért a hitel teljes összegét a támogatás részének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(40)

Az állami adósság, a felgyülemlett kamatokkal együtt, és az állami szervtől felvett hitel tervezett törlése állami készletek igénybevételét jelenti. Ezen felül ez a megoldás a társaság számára előnyt jelent, és csökkenti az általa viselt költségeket. Ami különösen a másik intézkedést illeti, a BB nehézségekkel küzd, kötelezettségei lényeges mértékben meghaladják eszközeit, és ilyen jellegű pénzügyi támogatást piaci körülmények között nem tudna kapni. Ezért a hitel teljes összegét a támogatás részének kell tekinteni.

| (41) | A hatóságoknak az adósságok törlésére vonatkozó ígéretét tartalmazó, a szerkezetátalakítással kapcsolatosan már meghozott határozata és a behajtás felfüggesztése támogatási formának számítanak. Ennek ellenére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben az ilyen „halasztásokkal” kapcsolatos támogatási eszköz már figyelembevételre került a bejelentett támogatásban, azon kamatok összegében, amelyek a teljes időszak során felszámításra és hozzáadásra kerültek a későbbiekben törlendő kötelezettségek összegéhez. |
| --- | --- |

(41)

A hatóságoknak az adósságok törlésére vonatkozó ígéretét tartalmazó, a szerkezetátalakítással kapcsolatosan már meghozott határozata és a behajtás felfüggesztése támogatási formának számítanak. Ennek ellenére a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben az esetben az ilyen „halasztásokkal” kapcsolatos támogatási eszköz már figyelembevételre került a bejelentett támogatásban, azon kamatok összegében, amelyek a teljes időszak során felszámításra és hozzáadásra kerültek a későbbiekben törlendő kötelezettségek összegéhez.

| (42) | A BB által gyártott fémszerszámok rögzítésére szolgáló befogók az EK piacán kerülnek értékesítésre. Ezenkívül a BB más közösségi gyártókkal versenyez a közös piacon kívüli piacokon. Ebből kifolyólag a BB állami támogatás révén történő megerősítése érintheti az EK-n belüli versenyt, ami azt jelenti, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre való kihatás feltétele teljesül. |
| --- | --- |

(42)

A BB által gyártott fémszerszámok rögzítésére szolgáló befogók az EK piacán kerülnek értékesítésre. Ezenkívül a BB más közösségi gyártókkal versenyez a közös piacon kívüli piacokon. Ebből kifolyólag a BB állami támogatás révén történő megerősítése érintheti az EK-n belüli versenyt, ami azt jelenti, hogy a Közösségen belüli kereskedelemre való kihatás feltétele teljesül.

| (43) | Ennek okán a fenti eszközök az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(43)

Ennek okán a fenti eszközök az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

5.2.   Az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdése szerinti eltérések

| (44) | Az adott esetben az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében leírt mentesség nem alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti mentesség esetén – a nehéz helyzetbe került vállalat hosszú távú életképességét célként kitűzve – kizárólag az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti mentesség alkalmazható, mely lehetővé teszi az állam részéről történő segítségnyújtást bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének támogatása céljából, amennyiben az nem torzítja a kereskedelmi forgalom körülményeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ebből kifolyólag a támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben teljesülnek a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásában (5) (a továbbiakban: iránymutatás) leírt feltételek. |
| --- | --- |

(44)

Az adott esetben az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében leírt mentesség nem alkalmazható. Az EK-Szerződés 87. cikkének (3) bekezdése szerinti mentesség esetén – a nehéz helyzetbe került vállalat hosszú távú életképességét célként kitűzve – kizárólag az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti mentesség alkalmazható, mely lehetővé teszi az állam részéről történő segítségnyújtást bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének támogatása céljából, amennyiben az nem torzítja a kereskedelmi forgalom körülményeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ebből kifolyólag a támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, amennyiben teljesülnek a Közösségnek a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásában (5) (a továbbiakban: iránymutatás) leírt feltételek.

5.3.   A vállalat támogatásra való jogosultsága

| (45) | Az iránymutatás szerint az a vállalat számít nehéz helyzetben levőnek, amely nem képes gazdaságilag helyreállni saját pénzügyi forrásaiból vagy részvényeseitől és hitelezőitől származó forrásokból, hitelfelvétel útján, illetve amelynek gazdasági tevékenysége az állami hatóságok részéről történő külső beavatkozás nélkül szinte teljes bizonyossággal megszűnne. Az iránymutatás felsorolja a vállalat nehéz helyzetére utaló tipikus jeleket is, ilyen pl. a növekvő eladósodás, a nulla nettó eszközérték. Az iránymutatás 13. pontja szerint egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy az által átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek. |
| --- | --- |

(45)

Az iránymutatás szerint az a vállalat számít nehéz helyzetben levőnek, amely nem képes gazdaságilag helyreállni saját pénzügyi forrásaiból vagy részvényeseitől és hitelezőitől származó forrásokból, hitelfelvétel útján, illetve amelynek gazdasági tevékenysége az állami hatóságok részéről történő külső beavatkozás nélkül szinte teljes bizonyossággal megszűnne. Az iránymutatás felsorolja a vállalat nehéz helyzetére utaló tipikus jeleket is, ilyen pl. a növekvő eladósodás, a nulla nettó eszközérték. Az iránymutatás 13. pontja szerint egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy az által átvett vállalat rendszerint nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve, ha a vállalat igazoltan saját működése és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba, és a nehézségek túl súlyosak ahhoz, hogy csoportszinten megoldhatóak legyenek.

| (46) | A BB-t az iránymutatás alkalmazásában nehéz helyzetűnek kell tekinteni. Saját tőkéje negatív. A társaság az aláírt megállapodások szerint törleszti a magánhitelezőknek régi adósságait (az utolsó részletek kifizetése 2009-ben esedékes). Amennyiben a társaság nem rendezi állami adósságait (visszafizetés vagy eltörlés útján), azok azonnal esedékessé válnak. Az adósság behajtása lehetetlenné teszi a magánhitelezőknek járó részletek kifizetését, és a társasággal szemben valószínűleg csődeljárás indul. A BB nem tud piaci feltételekkel hitelt felvenni az állami adósságai törlesztésére, mivel pénzügyi helyzete igen gyenge, és a vállalat valamennyi eszköze már terhelt. |
| --- | --- |

(46)

A BB-t az iránymutatás alkalmazásában nehéz helyzetűnek kell tekinteni. Saját tőkéje negatív. A társaság az aláírt megállapodások szerint törleszti a magánhitelezőknek régi adósságait (az utolsó részletek kifizetése 2009-ben esedékes). Amennyiben a társaság nem rendezi állami adósságait (visszafizetés vagy eltörlés útján), azok azonnal esedékessé válnak. Az adósság behajtása lehetetlenné teszi a magánhitelezőknek járó részletek kifizetését, és a társasággal szemben valószínűleg csődeljárás indul. A BB nem tud piaci feltételekkel hitelt felvenni az állami adósságai törlesztésére, mivel pénzügyi helyzete igen gyenge, és a vállalat valamennyi eszköze már terhelt.

| (47) | A nyereség megléte nem hat ki a támogatásra való jogosultság értékelésére, mivel saját tőkéje továbbra is negatív. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a nyereség oka kizárólag az volt, hogy a közigazgatási hatóságok az adósságok tervezett eltörlésére tekintettel felfüggesztették a behajtási eljárást. |
| --- | --- |

(47)

A nyereség megléte nem hat ki a támogatásra való jogosultság értékelésére, mivel saját tőkéje továbbra is negatív. Ezen felül meg kell jegyezni, hogy a nyereség oka kizárólag az volt, hogy a közigazgatási hatóságok az adósságok tervezett eltörlésére tekintettel felfüggesztették a behajtási eljárást.

| (48) | A BB anyacége szintén anyagi nehézségekkel küzd, veszteséges, adóssága növekszik, ezért nem képes a BB nehézségeit megoldani. Az anyacég nehézségei röviddel 2000 után kezdődtek. Ebből a szempontból azt a tényt, hogy az anyacég nem fizette vissza a BB által nyújtott kölcsönt, ami a BB nehézségeinek egyik okává is vált, az anyacég tényleges anyagi nehézségei bizonyítékaként kell elkönyvelni. Ez nem számítható a csoport egy része hasznát növelő módszernek vagy a BB nehézségei szándékos elmélyítésének. |
| --- | --- |

(48)

A BB anyacége szintén anyagi nehézségekkel küzd, veszteséges, adóssága növekszik, ezért nem képes a BB nehézségeit megoldani. Az anyacég nehézségei röviddel 2000 után kezdődtek. Ebből a szempontból azt a tényt, hogy az anyacég nem fizette vissza a BB által nyújtott kölcsönt, ami a BB nehézségeinek egyik okává is vált, az anyacég tényleges anyagi nehézségei bizonyítékaként kell elkönyvelni. Ez nem számítható a csoport egy része hasznát növelő módszernek vagy a BB nehézségei szándékos elmélyítésének.

5.4.   Az életképesség helyreállítása

| (49) | A Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatában kifejezte kétségeit a szerkezetátalakítással kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalja magában, és nem tartalmazza az ipari átszervezést. A hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozat meghozatala után a lengyel hatóságok további információkkal szolgáltak, és eloszlatták a Bizottságnak az életképesség helyreállítási lehetőségeivel kapcsolatos kételyeit. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság az eljárás elindításáról szóló határozatában kifejezte kétségeit a szerkezetátalakítással kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalja magában, és nem tartalmazza az ipari átszervezést. A hivatalos vizsgálati eljárás elindításáról szóló határozat meghozatala után a lengyel hatóságok további információkkal szolgáltak, és eloszlatták a Bizottságnak az életképesség helyreállítási lehetőségeivel kapcsolatos kételyeit.

| (50) | A BB pénzügyi beszámolóinak részletes elemzése alapján észrevehető a társaság működésének 2004–2005-ben való tényleges javulása, azzal, hogy az incidens jellegű események a javulásra csak korlátozott mértékben hatottak ki. Ezek az esetek, pl. az adósság elengedése, tovább javították a társaság eredményét, de a BB nyereségének fő forrása a működése volt. |
| --- | --- |

(50)

A BB pénzügyi beszámolóinak részletes elemzése alapján észrevehető a társaság működésének 2004–2005-ben való tényleges javulása, azzal, hogy az incidens jellegű események a javulásra csak korlátozott mértékben hatottak ki. Ezek az esetek, pl. az adósság elengedése, tovább javították a társaság eredményét, de a BB nyereségének fő forrása a működése volt.

| (51) | A bemutatott termékszerkezet-átalakítási elemzés szerint a társaság egyre nagyobb mértékben összpontosít a nagyobb hozzáadott értékű termékek gyártására (2001-ben a BB 709 000 munkadarabot gyártott és forgalma 84,9 millió PLN volt, míg 2006-ban a BB 377 000 munkadarabot gyártott, és forgalma 93,8 millió PLN volt). |
| --- | --- |

(51)

A bemutatott termékszerkezet-átalakítási elemzés szerint a társaság egyre nagyobb mértékben összpontosít a nagyobb hozzáadott értékű termékek gyártására (2001-ben a BB 709 000 munkadarabot gyártott és forgalma 84,9 millió PLN volt, míg 2006-ban a BB 377 000 munkadarabot gyártott, és forgalma 93,8 millió PLN volt).

| (52) | A 2003–2009-re tervezett beruházások értéke 14,75 millió PLN. Lényegében a társaság további jelentős beruházásokra vonatkozó programot tervez 2010-ben [...] millió PLN értékben, mely kapcsolódik az üzem telephelyének tervezett változásához. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kizárólag a beruházási program második szakaszának teljesítésével valósítható meg a társaság életképességének hosszú távú visszaállítása. |
| --- | --- |

(52)

A 2003–2009-re tervezett beruházások értéke 14,75 millió PLN. Lényegében a társaság további jelentős beruházásokra vonatkozó programot tervez 2010-ben [...] millió PLN értékben, mely kapcsolódik az üzem telephelyének tervezett változásához. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy kizárólag a beruházási program második szakaszának teljesítésével valósítható meg a társaság életképességének hosszú távú visszaállítása.

| (53) | Ebből kifolyólag, valamint annak alapján, hogy a beruházás finanszírozásához szükséges ingatlanértékesítés 2010-re halasztódik, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítás időszakát a 2010. év végéig meg kell hosszabbítani és a társaság által 2010-re tervezett beruházásokat a szerkezetátalakítási tevékenység részeként kell kezelni. Ennek eredményeként a beruházások mértéke a 2003–2010 időszakban [...] millió PLN (14,75 millió PLN + [...] millió PLN), ami lényeges mértékben felülmúlja a korábban tervezett 15,6 millió PLN összeget. |
| --- | --- |

(53)

Ebből kifolyólag, valamint annak alapján, hogy a beruházás finanszírozásához szükséges ingatlanértékesítés 2010-re halasztódik, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítás időszakát a 2010. év végéig meg kell hosszabbítani és a társaság által 2010-re tervezett beruházásokat a szerkezetátalakítási tevékenység részeként kell kezelni. Ennek eredményeként a beruházások mértéke a 2003–2010 időszakban [...] millió PLN (14,75 millió PLN + [...] millió PLN), ami lényeges mértékben felülmúlja a korábban tervezett 15,6 millió PLN összeget.

| (54) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen pillanatban nem lehet kiszámítani a BB saját tőkéjének megtérülési mutatóját, mivel tőkéje változatlanul negatív. Ez a tőke kerül 2010-re fokozatosan helyreállításra. A 2011. évi adatok hosszú távú értékeknek számítanak. Az idei évben a tőke megtérülési mutatója 9 % (4 millió PLN nettó nyereség 44 millió PLN saját tőkéből). Ez nem túl magas szint, de a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BB olyan piacon tevékenykedik, amelyen nagy az ázsiai gyártók konkurenciája, a haszonkulcs nyomott, ezért ez a szint megalapozottnak tűnik. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy jelen pillanatban nem lehet kiszámítani a BB saját tőkéjének megtérülési mutatóját, mivel tőkéje változatlanul negatív. Ez a tőke kerül 2010-re fokozatosan helyreállításra. A 2011. évi adatok hosszú távú értékeknek számítanak. Az idei évben a tőke megtérülési mutatója 9 % (4 millió PLN nettó nyereség 44 millió PLN saját tőkéből). Ez nem túl magas szint, de a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BB olyan piacon tevékenykedik, amelyen nagy az ázsiai gyártók konkurenciája, a haszonkulcs nyomott, ezért ez a szint megalapozottnak tűnik.

| (55) | A fenti összetevők alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása elvezet az életképesség helyreállításához, amennyiben a szerkezetátalakításnak része a 2010-re tervezett beruházások végrehajtása, és a szerkezetátalakítás időszaka 2010 végéig kerül meghosszabbításra. |
| --- | --- |

(55)

A fenti összetevők alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtása elvezet az életképesség helyreállításához, amennyiben a szerkezetátalakításnak része a 2010-re tervezett beruházások végrehajtása, és a szerkezetátalakítás időszaka 2010 végéig kerül meghosszabbításra.

5.5.   A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (56) | A Bizottság EK-Szerződés 88 cikkének (2) bekezdése alapján kiadott határozatát követően a lengyel hatóságok három alternatív kompenzációs intézkedést ajánlottak fel a BB általi végrehajtásra. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság EK-Szerződés 88 cikkének (2) bekezdése alapján kiadott határozatát követően a lengyel hatóságok három alternatív kompenzációs intézkedést ajánlottak fel a BB általi végrehajtásra.

| (57) | Az első intézkedés tekintetében, mely szerint a gyártott termékek mennyisége 5 %-kal csökkenne, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a BB természetes módon halad a kisebb mennyiségű, de nagyobb hozzáadott értékű gyártás irányába. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a megoldás ténylegesen nem hat ki a társaság működésére, és ebből kifolyólag nem biztosítja BB piaci jelenlétének csökkenését. |
| --- | --- |

(57)

Az első intézkedés tekintetében, mely szerint a gyártott termékek mennyisége 5 %-kal csökkenne, a Bizottság azon az állásponton van, hogy a BB természetes módon halad a kisebb mennyiségű, de nagyobb hozzáadott értékű gyártás irányába. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ez a megoldás ténylegesen nem hat ki a társaság működésére, és ebből kifolyólag nem biztosítja BB piaci jelenlétének csökkenését.

| (58) | A második intézkedés a társaság gépei 5 %-ának értékesítését foglalja magában. Figyelembe véve azon tényt, hogy a BB komoly mértékű korszerűsítési program végrehajtását tervezi, melynek keretében új, nagyobb teljesítményű gépek kerülnek beszerzésre, a Bizottság ezt a megoldást nem tekinti tényleges kompenzációs eszköznek, mivel az eladott gépek gyártási kapacitását az új berendezések nagyobb gyártási kapacitása megfelelő módon kompenzálhatja. |
| --- | --- |

(58)

A második intézkedés a társaság gépei 5 %-ának értékesítését foglalja magában. Figyelembe véve azon tényt, hogy a BB komoly mértékű korszerűsítési program végrehajtását tervezi, melynek keretében új, nagyobb teljesítményű gépek kerülnek beszerzésre, a Bizottság ezt a megoldást nem tekinti tényleges kompenzációs eszköznek, mivel az eladott gépek gyártási kapacitását az új berendezések nagyobb gyártási kapacitása megfelelő módon kompenzálhatja.

| (59) | A fentiek alapján a Bizottság azon az állásponton van, hogy ez a két megoldás nem biztosítja a támogatás által a versenyre gyakorolt kedvezőtlen hatások korlátozását. |
| --- | --- |

(59)

A fentiek alapján a Bizottság azon az állásponton van, hogy ez a két megoldás nem biztosítja a támogatás által a versenyre gyakorolt kedvezőtlen hatások korlátozását.

| (60) | A harmadik intézkedés szerint a társaság [...]-i gyártási részlege eladásra kerül. Az értékesítéssel a BB termékpalettája 46 %-kal, forgalma 13 %-kal és a szerszámgépek száma 12 %-kal csökkenne. Ez a megoldás magában foglalja tehát a lengyel hatóságok által javasolt két korábbi megoldást, sőt túl is lép ezek mértékén. Ezen túlmenően [...]-i gyártóüzem értékesítésekor a társaság potenciális versenytársai számára lehetőség nyílik a BB gyártási kapacitása szervezett részének megszerzésére, ami enyhítheti a támogatás negatív kihatásait. Végül a [...]-i gyártási részleg jövedelmező, pl. 2006-ban 1,2 millió PLN nyereséget termelt, tehát értékesítése a szerkezetátalakítás szempontjából nem szükséges. |
| --- | --- |

(60)

A harmadik intézkedés szerint a társaság [...]-i gyártási részlege eladásra kerül. Az értékesítéssel a BB termékpalettája 46 %-kal, forgalma 13 %-kal és a szerszámgépek száma 12 %-kal csökkenne. Ez a megoldás magában foglalja tehát a lengyel hatóságok által javasolt két korábbi megoldást, sőt túl is lép ezek mértékén. Ezen túlmenően [...]-i gyártóüzem értékesítésekor a társaság potenciális versenytársai számára lehetőség nyílik a BB gyártási kapacitása szervezett részének megszerzésére, ami enyhítheti a támogatás negatív kihatásait. Végül a [...]-i gyártási részleg jövedelmező, pl. 2006-ban 1,2 millió PLN nyereséget termelt, tehát értékesítése a szerkezetátalakítás szempontjából nem szükséges.

| (61) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a [...]-ben levő részleg értékesítése megfelelő és elegendő kompenzációs intézkedés. |
| --- | --- |

(61)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a [...]-ben levő részleg értékesítése megfelelő és elegendő kompenzációs intézkedés.

5.6.   A támogatás minimális mértékre való korlátozása

| (62) | Az eljárás elindításáról szóló határozat 45. pontjában a Bizottság megkérdőjelezte, hogy az egyes kötelezettségek szerkezetátalakítási időszakban való törlesztése (6) beleszámítható-e a szerkezetátalakítás költségeibe. Ezek a kétségek nem kerültek eloszlatásra. A Bizottság szerint a hitelfelvétel a társaság működési tevékenységének rendes finanszírozási eleme volt, és ennek törlesztése a társaság eszközeiből megoldható. |
| --- | --- |

(62)

Az eljárás elindításáról szóló határozat 45. pontjában a Bizottság megkérdőjelezte, hogy az egyes kötelezettségek szerkezetátalakítási időszakban való törlesztése (6) beleszámítható-e a szerkezetátalakítás költségeibe. Ezek a kétségek nem kerültek eloszlatásra. A Bizottság szerint a hitelfelvétel a társaság működési tevékenységének rendes finanszírozási eleme volt, és ennek törlesztése a társaság eszközeiből megoldható.

| (63) | Ezzel szemben, a szerkezetátalakítás időszakának a 2010. év végéig való meghosszabbítása eredményeképpen az idei évre tervezett beruházásoknak a szerkezetátalakítás időszakba való besorolásának céljából ezeket a beruházásokat a szerkezetátalakítás költségeinek kimutatásában figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(63)

Ezzel szemben, a szerkezetátalakítás időszakának a 2010. év végéig való meghosszabbítása eredményeképpen az idei évre tervezett beruházásoknak a szerkezetátalakítás időszakba való besorolásának céljából ezeket a beruházásokat a szerkezetátalakítás költségeinek kimutatásában figyelembe kell venni.

| (64) | Az eljárás elindításáról szóló határozat 46. és 47. pontjában a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a Lengyelország által jelzett egyes intézkedések az iránymutatás 43. és 44. pontjai szerint a kedvezményezett hozzájárulásának tekinthetők. Ezek a kétségek nem kerültek eloszlatásra. Ebből kifolyólag az elemzés további részében ezek az eszközök kerülnek a kedvezményezett hozzájárulásaként feltüntetésre. |
| --- | --- |

(64)

Az eljárás elindításáról szóló határozat 46. és 47. pontjában a Bizottság megkérdőjelezte, hogy a Lengyelország által jelzett egyes intézkedések az iránymutatás 43. és 44. pontjai szerint a kedvezményezett hozzájárulásának tekinthetők. Ezek a kétségek nem kerültek eloszlatásra. Ebből kifolyólag az elemzés további részében ezek az eszközök kerülnek a kedvezményezett hozzájárulásaként feltüntetésre.

| (65) | Összességében a szerkezetátalakítási költségek, a kedvezményezetti hozzájárulás és az állami támogatás a következőképpen alakul:








  (ezer PLN) |
| --- | --- |
| | 2003–2009 | 2010 | 2003–2010 |
| Szerkezetátalakítási költségek |
| Az állami adósság szerkezetének átalakítása | 31 431 | | 31 431 |
| Beruházás | 14 754 | [...] | [...] |
| Összesen | 46 185 | [...] | [...] |
| Saját hozzájárulás |
| Eszközök értékesítése (az [...] utcai ingatlan) | | [...] | [...] |
| Eszközök átcsoportosítása | 2 795 | | 2 795 |
| A [...]-i gyártási részleg értékesítése | [...] | | [...] |
| Összesen | [...] | [...] | [...] |
| Állami támogatás | 31 431 | | 31 431 |
| Saját hozzájárulás/szerkezetátalakítási költségek 50,4 % |

(65)

Összességében a szerkezetátalakítási költségek, a kedvezményezetti hozzájárulás és az állami támogatás a következőképpen alakul:

(ezer PLN)

2003–2009

2010

2003–2010

Szerkezetátalakítási költségek

Az állami adósság szerkezetének átalakítása

31 431

31 431

Beruházás

14 754

[...]

[...]

Összesen

46 185

[...]

[...]

Saját hozzájárulás

Eszközök értékesítése (az [...] utcai ingatlan)

[...]

[...]

Eszközök átcsoportosítása

2 795

2 795

A [...]-i gyártási részleg értékesítése

[...]

[...]

Összesen

[...]

[...]

[...]

Állami támogatás

31 431

31 431

Saját hozzájárulás/szerkezetátalakítási költségek 50,4 %

| (66) | Ezek szerint a BB saját hozzájárulása a szerkezetátalakítás általános költségeinek 50,4 %-át teszi ki, tehát a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 44 pontjának megfelelő mértékű. |
| --- | --- |

(66)

Ezek szerint a BB saját hozzájárulása a szerkezetátalakítás általános költségeinek 50,4 %-át teszi ki, tehát a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatás 44 pontjának megfelelő mértékű.

| (67) | Az iránymutatás 45 pontja szerint „A torzító hatás korlátozása érdekében a támogatás összegét vagy a támogatásnyújtás formáját úgy kell meghatározni, hogy a vállalkozás ne juthasson forrástöbblethez”. A Bizottság megjegyzi, hogy a cég tevékenysége ismét jövedelmezővé vált. Életképessége azonban veszélyben van az azonnal esedékes követelések összege miatt. Ebből a szempontból az a tény, hogy a támogatás fele hitel formájában kerül odaítélésre, segíti annak biztosítását, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Ugyanis a hitel a BB számára azonnali lehetőséget ad a felhalmozódott kötelezettségek törlesztésére. Ezzel egyidejűleg a BB-nek a jövőben ezt a hitelt törlesztenie kell. Erre a rendszeres nyereség révén nyílik lehetőség, amivel biztosítható, hogy a társaság nem jut forrástöbblethez az iránymutatás értelmében. |
| --- | --- |

(67)

Az iránymutatás 45 pontja szerint „A torzító hatás korlátozása érdekében a támogatás összegét vagy a támogatásnyújtás formáját úgy kell meghatározni, hogy a vállalkozás ne juthasson forrástöbblethez”. A Bizottság megjegyzi, hogy a cég tevékenysége ismét jövedelmezővé vált. Életképessége azonban veszélyben van az azonnal esedékes követelések összege miatt. Ebből a szempontból az a tény, hogy a támogatás fele hitel formájában kerül odaítélésre, segíti annak biztosítását, hogy a támogatás a szükséges minimumra korlátozódjék. Ugyanis a hitel a BB számára azonnali lehetőséget ad a felhalmozódott kötelezettségek törlesztésére. Ezzel egyidejűleg a BB-nek a jövőben ezt a hitelt törlesztenie kell. Erre a rendszeres nyereség révén nyílik lehetőség, amivel biztosítható, hogy a társaság nem jut forrástöbblethez az iránymutatás értelmében.

| (68) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás mértékét a szükséges minimumra korlátozták. |
| --- | --- |

(68)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás mértékét a szükséges minimumra korlátozták.

6.   KÖVETKEZTETÉS

| (69) | A Bizottság megállapítja, hogy a Bison Bial számára nyújtandó bejelentett támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet az alkalmazandó feltételek teljesülése esetén. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megállapítja, hogy a Bison Bial számára nyújtandó bejelentett támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülhet az alkalmazandó feltételek teljesülése esetén.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bison Bial számára nyújtandó, 31,43 millió PLN összegű tervezett támogatás a közös piaccal összeegyeztethető, a 2. cikkben megállapított kötelezettségekre és feltételekre figyelemmel.

2. cikk

1.   A szerkezetátalakítás időszakát 2010 végéig meghosszabbítják, és a szerkezetátalakítási tervet teljes egészében végrehajtják.

2.   A [...] utcai ingatlan 2010 végéig értékesítésre kerül.

3.   Legalább 41,61 millió PLN értékű beruházást kell eszközölni a szerkezetátalakítási időszak befejezéséig, tehát 2010 végéig.

4.   A [...]-i gyártási részleget 2009 végéig értékesítik egy, a BB-től független vevőnek. Az értékesítés előtti időszakban a lengyel hatóságoknak biztosítaniuk kell a [...]-i gyártási részleg megfelelő gazdasági működését, el kell látniuk a részleget a normális fejlődéshez szükséges eszközökkel, és biztosítaniuk kell azt, hogy a kedvezményezett nem tesz lépéseket a részleg értékének szándékos csökkentése érdekében, és különösképpen nem helyezi át az immateriális javakat, a munkavállalókat, nem irányítja át az ügyfeleket és nem helyezi át az értékesítési kapacitást a Bison Bial egyéb üzemeibe.

3. cikk

Lengyelország félévenként beszámol a szerkezetátalakítási folyamat alakulásáról.

4. cikk

Ennek a határozatnak Lengyelország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2007. szeptember 12-én.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 23., 2007.2.1., 20. o.

1

(2)  Lásd 1. lábjegyzet.

2

(3)  Bizalmas információ.

3

(4)  A lengyel hatóságok javasolták, hogy az eszközön belüli támogatási elem kiszámítása érdekében a támogatás névértékét csökkentsék azon eszközök értékével, amelyeket a gazdasági szereplőre ruháznak át a tartozás elengedésének fejében. Ezen eszközök átruházása ténylegesen a cég átszervezésben való részvételének felel meg, és nem érinti a támogatási intézkedések értékét. Ezért ebben az esetben a támogatási elem megegyezik a támogatási összeg névértékével.

4

(5)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

5

(6)  Lásd az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő 1. táblázatot.

6

---