# Az Európai Unió L 332/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 332 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. december 18. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 332

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. december 18.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 1490/2007/EK rendelete (2007. december 11.) a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezmény tagállamok által történő megerősítéséről vagy ahhoz való csatlakozásáról szóló 954/79/EGK tanácsi rendelethatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | | A Bizottság 1491/2007/EK rendelete (2007. december 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1492/2007/EK rendelete (2007. december 17.) egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 1493/2007/EK rendelete (2007. december 17.) a 842/2006/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet értelmében az egyes fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázok gyártói, importőrei és exportőrei által benyújtandó jelentés formájának megállapításáról | 7 |
| | * | A Bizottság 1494/2007/EK rendelete (2007. december 17.) az Európai Parlament és a Tanács 842/2006/EK rendelete alapján az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések címkéinek formáiról és a különleges címkézési követelmények megállapításáról (
  1
  ) | 25 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2007/65/EK irányelve (2007. december 11.) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 1490/2007/EK rendelete (2007. december 11.) a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezmény tagállamok által történő megerősítéséről vagy ahhoz való csatlakozásáról szóló 954/79/EGK tanácsi rendelethatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

A Bizottság 1491/2007/EK rendelete (2007. december 17.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

3

*

A Bizottság 1492/2007/EK rendelete (2007. december 17.) egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

5

*

A Bizottság 1493/2007/EK rendelete (2007. december 17.) a 842/2006/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet értelmében az egyes fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázok gyártói, importőrei és exportőrei által benyújtandó jelentés formájának megállapításáról

7

*

A Bizottság 1494/2007/EK rendelete (2007. december 17.) az Európai Parlament és a Tanács 842/2006/EK rendelete alapján az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések címkéinek formáiról és a különleges címkézési követelmények megállapításáról (
  1
  )

1

25

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2007/65/EK irányelve (2007. december 11.) a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról (
  1
  )

1

27

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2007/839/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. november 29.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről | 46 |
| Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között a személyek visszafogadásáról | 48 |
| | | 2007/840/EK |
| | * | A Tanács határozata (2007. november 29.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről | 66 |
| Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között a vízumok kiadásának megkönnyítéséről | 68 |
| | | Bizottság |
| | | 2007/841/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. szeptember 13.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (COMP/E-2/39.141 – Fiat ügy)
  (az értesítés a C(2007) 4274. számú dokumentummal történt) | 77 |
| | | 2007/842/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 6.) a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith terjedése elleni, Egyiptomra vonatkozó szükséghelyzeti intézkedések tagállamok által történő meghozatalának ideiglenes engedélyezéséről szóló 2004/4/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 5898. számú dokumentummal történt) | 80 |
| | | 2007/843/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 11.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes harmadik országokban a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományok szalmonella-ellenőrzési programjának jóváhagyásáról, valamint a baromfi és keltetőtojás behozatalával szemben támasztott egyes közegészségügyi követelményeket illetően a 2006/696/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 6094. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | 2007/844/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2007. december 17.) a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat Németország tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 6702. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 101 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2007/839/EK

*

A Tanács határozata (2007. november 29.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

46

Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között a személyek visszafogadásáról

48

2007/840/EK

*

A Tanács határozata (2007. november 29.) az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről

66

Megállapodás az Európai Közösség és Ukrajna között a vízumok kiadásának megkönnyítéséről

68

Bizottság

2007/841/EK

*

A Bizottság határozata (2007. szeptember 13.) az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról (COMP/E-2/39.141 – Fiat ügy)
  (az értesítés a C(2007) 4274. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2007) 4274. számú dokumentummal történt)

77

2007/842/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 6.) a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith terjedése elleni, Egyiptomra vonatkozó szükséghelyzeti intézkedések tagállamok által történő meghozatalának ideiglenes engedélyezéséről szóló 2004/4/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 5898. számú dokumentummal történt)

Pseudomonas solanacearum

(az értesítés a C(2007) 5898. számú dokumentummal történt)

80

2007/843/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 11.) a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes harmadik országokban a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományok szalmonella-ellenőrzési programjának jóváhagyásáról, valamint a baromfi és keltetőtojás behozatalával szemben támasztott egyes közegészségügyi követelményeket illetően a 2006/696/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 6094. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

Gallus gallus

(az értesítés a C(2007) 6094. számú dokumentummal történt)

1

81

2007/844/EK

*

A Bizottság határozata (2007. december 17.) a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat Németország tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2007) 6702. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2007) 6702. számú dokumentummal történt)

1

101

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2007/845/IB határozata (2007. december 6.) a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről | 103 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2007/845/IB határozata (2007. december 6.) a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről

103

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelethez (HL L 15., 2007.1.20.) | 106 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelethez (HL L 15., 2007.1.20.)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1490/2007/EK RENDELETE

(2007. december 11.)

a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezmény tagállamok által történő megerősítéséről vagy ahhoz való csatlakozásáról szóló 954/79/EGK tanácsi rendelethatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 954/79/EGK tanácsi rendelet (3) rendelkezik a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményt megerősítő vagy ahhoz csatlakozó tagállamok által teljesítendő kötelezettségekről. |
| --- | --- |

(1)

A 954/79/EGK tanácsi rendelet (3) rendelkezik a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló ENSZ-egyezményt megerősítő vagy ahhoz csatlakozó tagállamok által teljesítendő kötelezettségekről.

| (2) | A vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló egyezmény a hajózási konferenciák működését egységesen szabályzó nemzetközi rendszert hoz létre különösen azáltal, hogy szabályozza az egyezményben részes államokban honos hajózási társaságok kereskedelmi részesedéshez való hozzáférését, amely ezen államok kölcsönös külkereskedelmi érdekeit szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

A vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló egyezmény a hajózási konferenciák működését egységesen szabályzó nemzetközi rendszert hoz létre különösen azáltal, hogy szabályozza az egyezményben részes államokban honos hajózási társaságok kereskedelmi részesedéshez való hozzáférését, amely ezen államok kölcsönös külkereskedelmi érdekeit szolgálja.

| (3) | A 2006. szeptember 25-i 1419/2006/EK tanácsi rendelet (4) hatályon kívül helyezte a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletet (5), amely többek között mentességet nyújtott a vonalhajózási konferenciák tekintetében a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése szerinti tilalom alól. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. szeptember 25-i 1419/2006/EK tanácsi rendelet (4) hatályon kívül helyezte a Szerződés 85. és 86. cikkének a tengeri szállításra történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1986. december 22-i 4056/86/EGK tanácsi rendeletet (5), amely többek között mentességet nyújtott a vonalhajózási konferenciák tekintetében a Szerződés 81. cikke (1) bekezdése szerinti tilalom alól.

| (4) | Az 1419/2006/EK rendelet 1. cikkének második bekezdésében előírt átmeneti időszak végétől kezdve a Szerződés 81. cikk (1) bekezdése szerinti tilalom a menetrend szerinti tengeri szállítási szolgáltatásokra is vonatkozni fog, és ennek következtében a hajózási konferenciák azután nem működhetnek a tagállamok kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló kereskedelemben. |
| --- | --- |

(4)

Az 1419/2006/EK rendelet 1. cikkének második bekezdésében előírt átmeneti időszak végétől kezdve a Szerződés 81. cikk (1) bekezdése szerinti tilalom a menetrend szerinti tengeri szállítási szolgáltatásokra is vonatkozni fog, és ennek következtében a hajózási konferenciák azután nem működhetnek a tagállamok kikötőibe irányuló vagy onnan kiinduló kereskedelemben.

| (5) | A tagállamok ezért nem fognak tudni eleget tenni a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló egyezményben szereplő kötelezettségeiknek. A tagállamok attól az időponttól kezdődően már nem erősíthetik meg vagy hagyhatják jóvá az egyezményt, és nem csatlakozhatnak hozzá. A 954/79/EGK rendelet ennek következtében alkalmazhatatlanná válik, és azt hatályon kívül kell helyezni az 1419/2006/EK rendelet által előírt átmeneti időszak végén, azaz 2008. október 18-án, |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok ezért nem fognak tudni eleget tenni a vonalhajózási konferenciák magatartási kódexéről szóló egyezményben szereplő kötelezettségeiknek. A tagállamok attól az időponttól kezdődően már nem erősíthetik meg vagy hagyhatják jóvá az egyezményt, és nem csatlakozhatnak hozzá. A 954/79/EGK rendelet ennek következtében alkalmazhatatlanná válik, és azt hatályon kívül kell helyezni az 1419/2006/EK rendelet által előírt átmeneti időszak végén, azaz 2008. október 18-án,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 954/79/EGK rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. október 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2007. december 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 256., 2007.10.27., 62. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. július 10-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a 2007. november 22-i tanácsi határozat.

2

(3)  HL L 121., 1979.5.17., 1. o.

3

(4)  HL L 269., 2006.9.28., 1. o.

4

(5)  HL L 378., 1986.12.31., 4. o. A legutóbb az 1/2003/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

5

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/3

---

A BIZOTTSÁG 1491/2007/EK RENDELETE

(2007. december 17.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2007. december 18-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 756/2007/EK rendelettel (HL L 172., 2007.6.30., 41. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2007. december 17-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 168,9 |
| MA | 95,7 |
| TN | 157,6 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 47,6 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 126,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,1 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 90 80 | EG | 359,4 |
| ZZ | 359,4 |
| 0805 10 20 | AR | 19,6 |
| TR | 91,1 |
| ZA | 38,1 |
| ZW | 14,0 |
| ZZ | 40,7 |
| 0805 20 10 | MA | 75,7 |
| ZZ | 75,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 15,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 73,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | EG | 81,3 |
| IL | 82,7 |
| MA | 119,9 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | CA | 86,7 |
| CN | 107,4 |
| MK | 32,8 |
| US | 88,4 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | CN | 51,5 |
| US | 122,8 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

168,9

MA

95,7

TN

157,6

TR

100,0

ZZ

130,6

0707 00 05

JO

237,0

MA

47,6

TR

95,0

ZZ

126,5

0709 90 70

MA

58,1

TR

104,7

ZZ

81,4

0709 90 80

EG

359,4

ZZ

359,4

0805 10 20

AR

19,6

TR

91,1

ZA

38,1

ZW

14,0

ZZ

40,7

0805 20 10

MA

75,7

ZZ

75,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

15,2

IL

66,9

TR

73,3

ZZ

51,8

0805 50 10

EG

81,3

IL

82,7

MA

119,9

TR

97,3

ZZ

95,3

0808 10 80

CA

86,7

CN

107,4

MK

32,8

US

88,4

ZZ

78,8

0808 20 50

CN

51,5

US

122,8

ZZ

87,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/5

---

A BIZOTTSÁG 1492/2007/EK RENDELETE

(2007. december 17.)

egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban meghatározott vámtarifa-rendelkezések közösségi végrehajtásáról szóló, 2003. február 18-i 312/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 312/2003/EK tanácsi rendelet végrehajtja a Közösség részéről az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban (2) meghatározott vámtarifa-rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 312/2003/EK tanácsi rendelet végrehajtja a Közösség részéről az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban (2) meghatározott vámtarifa-rendelkezéseket.

| (2) | A 2005/106/EK határozattal (3) a Tanács jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás jegyzőkönyvét, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának (4) figyelembevétele céljából (a továbbiakban: jegyzőkönyv). A jegyzőkönyv új közösségi tarifális engedményeket tartalmaz, közülük néhányat vámkontingenssel korlátoznak. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/106/EK határozattal (3) a Tanács jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás jegyzőkönyvét, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának (4) figyelembevétele céljából (a továbbiakban: jegyzőkönyv). A jegyzőkönyv új közösségi tarifális engedményeket tartalmaz, közülük néhányat vámkontingenssel korlátoznak.

| (3) | Az egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseire vonatkozó 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2004. október 19-i 305/2005/EK bizottsági rendelet végrehajtotta ezeket az új engedményeket. |
| --- | --- |

(3)

Az egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseire vonatkozó 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2004. október 19-i 305/2005/EK bizottsági rendelet végrehajtotta ezeket az új engedményeket.

| (4) | A jegyzőkönyvvel összhangban 2005. január 1-jétől az új vámkontingensek mennyiségét évente az eredeti mennyiség 5 %-ával kell emelni. Az egyértelműség érdekében szükséges a szóban forgó termékek vonatkozásában 2005-ben rendelkezésre álló új vámkontingensek összmennyiségének olyan meghatározása, amely tartalmazza az adott évben esedékes emelést. |
| --- | --- |

(4)

A jegyzőkönyvvel összhangban 2005. január 1-jétől az új vámkontingensek mennyiségét évente az eredeti mennyiség 5 %-ával kell emelni. Az egyértelműség érdekében szükséges a szóban forgó termékek vonatkozásában 2005-ben rendelkezésre álló új vámkontingensek összmennyiségének olyan meghatározása, amely tartalmazza az adott évben esedékes emelést.

| (5) | A 312/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 312/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel az ebben a rendeletben meghatározott vámkontingens-mennyiségek 2005. január 1-jétől érvényesek, e rendelet ugyanettől az időponttól alkalmazandó, ezért haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az ebben a rendeletben meghatározott vámkontingens-mennyiségek 2005. január 1-jétől érvényesek, e rendelet ugyanettől az időponttól alkalmazandó, ezért haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 312/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A mellékletben a 09.1941 tételszám alá tartozó vámkontingens éves mennyiségét 2005. január 1-jétől minden évben folyamatosan, az eredeti mennyiség 5 %-ával kell növelni.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A mellékletben a 09.1941 tételszám alá tartozó vámkontingens éves mennyiségét 2005. január 1-jétől minden évben folyamatosan, az eredeti mennyiség 5 %-ával kell növelni.”

| 2. | A mellékletet e rendelet mellékletének megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

2.

A mellékletet e rendelet mellékletének megfelelően módosítani kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Rendelkezéseit 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 46., 2003.2.20., 1. o. A 305/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 52., 2005.2.25., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 352., 2002.12.30., 3. o.

2

(3)  HL L 38., 2005.2.10., 1. o.

3

(4)  HL L 38., 2005.2.10., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A 312/2003/EK rendelet mellékletében a táblázat a következőképpen módosul:

| 1. | A 09.1925 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:
  „581,50 tonna (1) |
| --- | --- |

1.

A 09.1925 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:

„581,50 tonna (1)

| 2. | A 09.1929 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:
  „42 275 tonna (2) |
| --- | --- |

2.

A 09.1929 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:

„42 275 tonna (2)

| 3. | A 09.1941 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:
  „1 050 tonna (3) |
| --- | --- |

3.

A 09.1941 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott éves vámkontingens mennyiségét a következő váltja fel:

„1 050 tonna (3)

---

(1)  Ez az éves kontingensmennyiség 2005. január 1-jétől alkalmazandó. Ezt a mennyiséget minden évben folyamatosan növelni kell, első alkalommal 2006-ban, az adott évre vonatkozóan 26,5 tonnával (az 530 tonnás eredeti mennyiség 5 %-a).”

(2)  Ez az éves kontingensmennyiség 2005. január 1-jétől alkalmazandó. Ezt a mennyiséget minden évben folyamatosan növelni kell, első alkalommal 2006-ban, az adott évre vonatkozóan 1 925 tonnával (a 38 500 tonnás eredeti mennyiség 5 %-a).”

(3)  Ez az éves kontingensmennyiség 2005. január 1-jétől alkalmazandó. Ezt a mennyiséget minden évben folyamatosan növelni kell, első alkalommal 2006-ban, az adott évre vonatkozóan 50 tonnával (az 1 000 tonnás eredeti mennyiség 5 %-a).”

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/7

---

A BIZOTTSÁG 1493/2007/EK RENDELETE

(2007. december 17.)

a 842/2006/EK Európai Parlamenti és Tanácsi rendelet értelmében az egyes fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázok gyártói, importőrei és exportőrei által benyújtandó jelentés formájának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az importőrök és gyártók által benyújtandó adatoknak tartalmazniuk kell a főbb alkalmazásokban várhatóan felhasználandó fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázok mennyiségére vonatkozó becsléseket, beleértve azokat a mennyiségeket, amelyeket várhatóan nyersanyagként fognak felhasználni, annak érdekében, hogy további információval lássák el a Bizottságot és a tagállamokat az adott ágazatokra vonatkozó kibocsátási adatok megszerzése céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az importőrök és gyártók által benyújtandó adatoknak tartalmazniuk kell a főbb alkalmazásokban várhatóan felhasználandó fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázok mennyiségére vonatkozó becsléseket, beleértve azokat a mennyiségeket, amelyeket várhatóan nyersanyagként fognak felhasználni, annak érdekében, hogy további információval lássák el a Bizottságot és a tagállamokat az adott ágazatokra vonatkozó kibocsátási adatok megszerzése céljából.

| (2) | A gyártók kereskedelmi okokból fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázokat szereznek be más gyártóktól, illetve adnak el más gyártóknak. Ezekben az esetekben csak a beszerző gyártó tud jelentést tenni az említett, a főbb alkalmazásokban várhatóan felhasználandó anyagok mennyiségéről. |
| --- | --- |

(2)

A gyártók kereskedelmi okokból fluortartalmú, üvegházhatást okozó gázokat szereznek be más gyártóktól, illetve adnak el más gyártóknak. Ezekben az esetekben csak a beszerző gyártó tud jelentést tenni az említett, a főbb alkalmazásokban várhatóan felhasználandó anyagok mennyiségéről.

| (3) | Az érdekelt felekkel konzultációt folytattak a jelentés formájáról, és figyelembe vették az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti jelentéstétellel kapcsolatos tapasztalataikat. |
| --- | --- |

(3)

Az érdekelt felekkel konzultációt folytattak a jelentés formájáról, és figyelembe vették az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti jelentéstétellel kapcsolatos tapasztalataikat.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 842/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében említett jelentés formáját e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2007/504/EK bizottsági határozattal (HL L 198., 2007.7.31., 35. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

JELENTÉSTÉTELI FORMANYOMTATVÁNY FLUORTARTALMÚ, ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZOK GYÁRTÓI, IMPORTŐREI ÉS EXPORTŐREI SZÁMÁRA

1.   RÉSZ

Image

2.   RÉSZ

Image

Image

3.   RÉSZ

Image

4.   RÉSZ

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

5.   RÉSZ

Image

Image

6.   RÉSZ

Image

Image

Image

7.   RÉSZ

Image

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/25

---

A BIZOTTSÁG 1494/2007/EK RENDELETE

(2007. december 17.)

az Európai Parlament és a Tanács 842/2006/EK rendelete alapján az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések címkéinek formáiról és a különleges címkézési követelmények megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló, 2006. május 17-i 842/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 842/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékek és berendezések címkéin feltüntetett kiegészítő környezetvédelmi információk szükségességét ugyanezen rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálták. |
| --- | --- |

(1)

A 842/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékek és berendezések címkéin feltüntetett kiegészítő környezetvédelmi információk szükségességét ugyanezen rendelet 7. cikkének (3) bekezdésével összhangban felülvizsgálták.

| (2) | A címkézési követelmények figyelembe veszik azokat a címkézési rendszereket, amelyeket a Közösségben jelenleg használnak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések esetében, beleértve az ezekhez a termékekhez és berendezésekhez ipari szabvány szerint létrehozott címkézési rendszereket is. |
| --- | --- |

(2)

A címkézési követelmények figyelembe veszik azokat a címkézési rendszereket, amelyeket a Közösségben jelenleg használnak a fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmazó termékek és berendezések esetében, beleértve az ezekhez a termékekhez és berendezésekhez ipari szabvány szerint létrehozott címkézési rendszereket is.

| (3) | A címkékre kerülő információt az egyértelműség érdekében pontosan kell megfogalmazni. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy saját hivatalos nyelvüket használják ezeken a címkéken. |
| --- | --- |

(3)

A címkékre kerülő információt az egyértelműség érdekében pontosan kell megfogalmazni. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy saját hivatalos nyelvüket használják ezeken a címkéken.

| (4) | Az ezen rendelet hatálya alá tartozó hűtő- és légkondicionáló berendezések és termékek, hőszivattyúk esetleges fluortartalmú üvegházhatású gázokkal fújt habbal történő szigeteléséről szóló kiegészítő információk feltüntethetők a címkén, ezzel elősegíthető későbbi esetleges kinyerésük ezekből a habokból. |
| --- | --- |

(4)

Az ezen rendelet hatálya alá tartozó hűtő- és légkondicionáló berendezések és termékek, hőszivattyúk esetleges fluortartalmú üvegházhatású gázokkal fújt habbal történő szigeteléséről szóló kiegészítő információk feltüntethetők a címkén, ezzel elősegíthető későbbi esetleges kinyerésük ezekből a habokból.

| (5) | Amennyiben az érintett termékhez vagy berendezéshez nem az előállítás helyszínén adták hozzá a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a címkén fel kell tüntetni a termékben vagy berendezésben található fluortartalmú üvegházhatású gázok teljes mennyiségét. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben az érintett termékhez vagy berendezéshez nem az előállítás helyszínén adták hozzá a fluortartalmú üvegházhatású gázokat, a címkén fel kell tüntetni a termékben vagy berendezésben található fluortartalmú üvegházhatású gázok teljes mennyiségét.

| (6) | A címkét úgy kell kialakítani, hogy jól olvasható legyen és mindaddig a helyén maradjon, míg a termék vagy berendezés fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz. |
| --- | --- |

(6)

A címkét úgy kell kialakítani, hogy jól olvasható legyen és mindaddig a helyén maradjon, míg a termék vagy berendezés fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz.

| (7) | A címkét úgy kell elhelyezni, hogy az üzembe helyezést vagy karbantartást végző szakemberek számára jól látható legyen. |
| --- | --- |

(7)

A címkét úgy kell elhelyezni, hogy az üzembe helyezést vagy karbantartást végző szakemberek számára jól látható legyen.

| (8) | Légkondicionáló berendezések és termékek, hőszivattyúk esetében a címkét a termék vagy berendezés műszaki tulajdonságainak figyelembevételével kell elhelyezni. |
| --- | --- |

(8)

Légkondicionáló berendezések és termékek, hőszivattyúk esetében a címkét a termék vagy berendezés műszaki tulajdonságainak figyelembevételével kell elhelyezni.

| (9) | A kiegészítő környezetvédelmi információk feltüntetésének lehetősége arra kényszerítette a gyártókat, hogy elvégezzék a címkékre vonatkozó szükséges módosításokat, ezért e rendelet alkalmazása előtt ezekhez a módosításokhoz elegendő időt kell biztosítani. |
| --- | --- |

(9)

A kiegészítő környezetvédelmi információk feltüntetésének lehetősége arra kényszerítette a gyártókat, hogy elvégezzék a címkékre vonatkozó szükséges módosításokat, ezért e rendelet alkalmazása előtt ezekhez a módosításokhoz elegendő időt kell biztosítani.

| (10) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza a használandó címkék formáját és a kiegészítő címkézési követelményeket, amelyeket a 842/2006/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében felsorolt termékeken és berendezéseken használni kell.

2. cikk

Címkézési követelmények

(1)   Az ezen rendelet hatálya alá tartozó termékeket és berendezéseket a következő információt tartalmazó címkével kell jelölni:

| a) | „a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz”; |
| --- | --- |

a)

„a Kiotói Jegyzőkönyv hatálya alá tartozó fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz”;

| b) | a berendezésekben megtalálható fluortartalmú üvegházhatású gázok rövidített kémiai neve, a berendezésnek vagy anyagnak megfelelő, az iparágban elfogadott elnevezés használatával; |
| --- | --- |

b)

a berendezésekben megtalálható fluortartalmú üvegházhatású gázok rövidített kémiai neve, a berendezésnek vagy anyagnak megfelelő, az iparágban elfogadott elnevezés használatával;

| c) | a fluortartalmú üvegházhatású gázok kilogrammban kifejezett mennyisége; |
| --- | --- |

c)

a fluortartalmú üvegházhatású gázok kilogrammban kifejezett mennyisége;

| d) | „hermetikusan zárt” jelzés, adott esetben. |
| --- | --- |

d)

„hermetikusan zárt” jelzés, adott esetben.

(2)   A fluortartalmú üvegházhatású gázokkal fújt habbal szigetelt hűtő és légkondicionáló termékeket és berendezéseket, valamint hőszivattyúkat az (1) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítése mellett a következő szöveget tartalmazó címkével is el kell látni: „Fluortartalmú üvegházhatású gázokkal fújt hab”.

(3)   Amennyiben fluortartalmú üvegházhatású gázokat nemcsak az előállítás helyszínén adnak hozzá a termékhez, és a gyártó nem határozza meg azok teljes mennyiségét, a címkén fel kell tüntetni a gyártóüzemben hozzáadott mennyiséget, és helyet kell biztosítani a gyártó üzemen kívül hozzáadott, valamint a teljes fluortartalmú üvegházhatású gázmennyiség feltüntetéséhez.

(4)   A tagállamok az ezen rendelet hatálya alá tartozó termékek és berendezések saját területükön történő forgalomba hozatalát saját hivatalos nyelvük használatához köthetik, az (1), (2) és (3) bekezdésben említett címkézési követelmények tekintetében.

3. cikk

A címke formája

(1)   A 2. cikkben meghatározott információt az ezen rendelet hatálya alá tartozó termékeken és berendezéseken rögzített címkén kell feltüntetni.

(2)   A szövegnek világosan el kell különülnie a címke hátterétől, és olyan méretűnek és tagolásúnak kell lennie, hogy jól olvasható legyen.

Amennyiben az ezen rendelet által megkövetelt információkat a terméken vagy berendezésen már rögzített címkéhez kell hozzáadni, a kiegészítő információ betűmérete nem lehet kisebb a címkén található egyéb szöveg által használt legkisebb betűméretnél.

(3)   Az egész címkét és tartalmát úgy kell kialakítani, hogy a terméken vagy berendezésen rögzítve maradjon, és rendeltetésszerű üzemi körülmények között jól olvasható legyen mindaddig, míg a termék vagy berendezés fluortartalmú üvegházhatású gázokat tartalmaz.

4. cikk

A címke elhelyezése

(1)   A 842/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében jelzetteken kívül a címke elhelyezhető a már létező névtáblán vagy termékinformációs címkén vagy közvetlenül ezek, vagy a karbantartási felület mellett.

(2)   Légkondicionáló termékek és berendezések, valamint olyan hőszivattyúk esetén, amelyeknek különálló kültéri és beltéri részeit hűtő csövek kötik össze, a címkét a berendezés hűtőközeggel eredetileg feltöltött részén kell elhelyezni.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2008. április 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 161., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2007/540/EK bizottsági határozattal (HL L 198., 2007.7.31., 35. o.) módosított rendelet.

2

---

IRÁNYELVEK

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/27

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/65/EK IRÁNYELVE

(2007. december 11.)

a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikkének (2) bekezdésére és 55. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A 89/552/EGK tanácsi irányelv (4) összehangolja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseit. Az audiovizuális médiaszolgáltatások fogyasztókhoz való eljuttatása terén azonban új technológiák jelentek meg, amelyek szükségessé teszik a szabályozás módosítását a strukturális változásoknak, az információs és kommunikációs technológiák („IKT”) elterjedésének és a technológiai fejlődésnek az üzleti modellekre, – különösen a kereskedelmi műsorszolgáltatás finanszírozására – kifejtett hatásának figyelembevétele érdekében, valamint az európai információs technológiák, médiaágazatok és -szolgáltatások versenyképességéhez szükséges optimális feltételek és jogbiztonság, továbbá a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 89/552/EGK tanácsi irányelv (4) összehangolja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseit. Az audiovizuális médiaszolgáltatások fogyasztókhoz való eljuttatása terén azonban új technológiák jelentek meg, amelyek szükségessé teszik a szabályozás módosítását a strukturális változásoknak, az információs és kommunikációs technológiák („IKT”) elterjedésének és a technológiai fejlődésnek az üzleti modellekre, – különösen a kereskedelmi műsorszolgáltatás finanszírozására – kifejtett hatásának figyelembevétele érdekében, valamint az európai információs technológiák, médiaágazatok és -szolgáltatások versenyképességéhez szükséges optimális feltételek és jogbiztonság, továbbá a kulturális és nyelvi sokszínűség tiszteletben tartásának biztosítása érdekében.

| (2) | A televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozóan a tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv már összehangolta, egyes meghatározott tevékenységekre, így a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra irányadó szabályok azonban eltéréseket tartalmaznak, amelyek közül néhány akadályozhatja azon szolgáltatások Európai Közösségen belüli szabad mozgását és torzíthatja a versenyt a belső piacon. |
| --- | --- |

(2)

A televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozóan a tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási intézkedéseket a 89/552/EGK irányelv már összehangolta, egyes meghatározott tevékenységekre, így a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra irányadó szabályok azonban eltéréseket tartalmaznak, amelyek közül néhány akadályozhatja azon szolgáltatások Európai Közösségen belüli szabad mozgását és torzíthatja a versenyt a belső piacon.

| (3) | Az audiovizuális médiaszolgáltatások ugyanúgy kulturális, mint gazdasági szolgáltatások. E szolgáltatások külön szabályozását indokolja, hogy növekszik jelentőségük a társadalom és a demokrácia számára – különösen azáltal, hogy biztosítják a tájékozódás szabadságát, a vélemények sokszínűségét és a médiapluralizmust –, valamint az oktatás és a kultúra számára. |
| --- | --- |

(3)

Az audiovizuális médiaszolgáltatások ugyanúgy kulturális, mint gazdasági szolgáltatások. E szolgáltatások külön szabályozását indokolja, hogy növekszik jelentőségük a társadalom és a demokrácia számára – különösen azáltal, hogy biztosítják a tájékozódás szabadságát, a vélemények sokszínűségét és a médiapluralizmust –, valamint az oktatás és a kultúra számára.

| (4) | A Szerződés 151. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösségnek a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 151. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösségnek a Szerződés egyéb rendelkezései alá tartozó tevékenysége során, különösen kultúrái sokszínűségének tiszteletben tartása és támogatása érdekében figyelembe kell vennie a kulturális szempontokat.

| (5) | Az Európai Parlament a dohai fordulóval és a WTO miniszteri konferenciákkal kapcsolatban a 2005. december 1-jei (5) és 2006. április 4-i állásfoglalásban (6) felhívott arra, hogy az olyan alapvető közszolgáltatásokat, mint az audiovizuális szolgáltatások, vegyék ki a GATS tárgyalási fordulók keretében történő liberalizáció hatásköréből. A 2006. április 27-i állásfoglalásban (7) az Európai Parlament támogatta a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt, amely különösen kimondja, hogy „a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások mint identitás-, érték- és jelentéshordozók egyaránt gazdasági és kulturális természetűek, ezért nem kezelhetők úgy, mintha csupán kereskedelmi értékük lenne”. A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i tanácsi határozat (8) az egyezményt a Tanács nevében jóváhagyta. Az egyezmény 2007. március 18-án lépett hatályba. Ezen irányelv tiszteletben tartja az egyezményben meghatározott elveket. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament a dohai fordulóval és a WTO miniszteri konferenciákkal kapcsolatban a 2005. december 1-jei (5) és 2006. április 4-i állásfoglalásban (6) felhívott arra, hogy az olyan alapvető közszolgáltatásokat, mint az audiovizuális szolgáltatások, vegyék ki a GATS tárgyalási fordulók keretében történő liberalizáció hatásköréből. A 2006. április 27-i állásfoglalásban (7) az Európai Parlament támogatta a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményt, amely különösen kimondja, hogy „a kulturális tevékenységek, javak és szolgáltatások mint identitás-, érték- és jelentéshordozók egyaránt gazdasági és kulturális természetűek, ezért nem kezelhetők úgy, mintha csupán kereskedelmi értékük lenne”. A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezmény megkötéséről szóló, 2006. május 18-i tanácsi határozat (8) az egyezményt a Tanács nevében jóváhagyta. Az egyezmény 2007. március 18-án lépett hatályba. Ezen irányelv tiszteletben tartja az egyezményben meghatározott elveket.

| (6) | A hagyományos audiovizuális médiaszolgáltatások – például a televízió – és a fejlődőben lévő lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások jelentős foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak a Közösségben, különösen a kis- és középvállalkozások körében, és serkentik a gazdasági növekedést és a befektetéseket. Tekintettel az azonos versenyfeltételek és a valódi európai audiovizuális médiaszolgáltatási piac fontosságára, az audiovizuális médiaszolgáltatások piaca átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítása, valamint az alacsony belépési korlátok elérése érdekében figyelembe kell venni a belső piac alapelveit, így a szabad versenyt és az egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

(6)

A hagyományos audiovizuális médiaszolgáltatások – például a televízió – és a fejlődőben lévő lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások jelentős foglalkoztatási lehetőségeket kínálnak a Közösségben, különösen a kis- és középvállalkozások körében, és serkentik a gazdasági növekedést és a befektetéseket. Tekintettel az azonos versenyfeltételek és a valódi európai audiovizuális médiaszolgáltatási piac fontosságára, az audiovizuális médiaszolgáltatások piaca átláthatóságának és kiszámíthatóságának biztosítása, valamint az alacsony belépési korlátok elérése érdekében figyelembe kell venni a belső piac alapelveit, így a szabad versenyt és az egyenlő bánásmód elvét.

| (7) | Az audiovizuális médiaszolgáltatásokat kínáló európai vállalkozások a fejlődőben lévő lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása tekintetében bizonytalan jogi környezetben és egyenlőtlen versenyfeltételek között működnek. Ezért a versenytorzulások elkerülése, a jogbiztonság javítása, a belső piac megvalósításának elősegítése és az egységes információs térség kialakulásának megkönnyítése érdekében szükséges, hogy minden audiovizuális médiaszolgáltatásra – a televíziós műsorszolgáltatási (azaz lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások) és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra (azaz nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásokra) egyaránt – legalább alapvető szintű összehangolt szabályok vonatkozzanak. A 89/552/EGK irányelv alapelvei – azaz a származási ország elve és az egységes minimumszabályok – a gyakorlatban beváltak, ezért azokat fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(7)

Az audiovizuális médiaszolgáltatásokat kínáló európai vállalkozások a fejlődőben lévő lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások szabályozása tekintetében bizonytalan jogi környezetben és egyenlőtlen versenyfeltételek között működnek. Ezért a versenytorzulások elkerülése, a jogbiztonság javítása, a belső piac megvalósításának elősegítése és az egységes információs térség kialakulásának megkönnyítése érdekében szükséges, hogy minden audiovizuális médiaszolgáltatásra – a televíziós műsorszolgáltatási (azaz lineáris audiovizuális médiaszolgáltatások) és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra (azaz nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásokra) egyaránt – legalább alapvető szintű összehangolt szabályok vonatkozzanak. A 89/552/EGK irányelv alapelvei – azaz a származási ország elve és az egységes minimumszabályok – a gyakorlatban beváltak, ezért azokat fenn kell tartani.

| (8) | A Bizottság az európai audiovizuális politika szabályozásának jövőjéről 2003. december 15-én közleményt fogadott el, amelyben hangsúlyozta, hogy az ágazat szakpolitikai szintű szabályozásában mind jelenleg, mind a jövőre nézve védelmet kell biztosítani egyes közérdekű területeknek, például a kulturális sokszínűségnek, a tájékozódáshoz való jognak, a médiapluralizmusnak, a kiskorúak valamint a fogyasztók védelmének és a nyilvánosság fokozott tudatosabbá tételének valamint a médiatudatosság növelésének. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az európai audiovizuális politika szabályozásának jövőjéről 2003. december 15-én közleményt fogadott el, amelyben hangsúlyozta, hogy az ágazat szakpolitikai szintű szabályozásában mind jelenleg, mind a jövőre nézve védelmet kell biztosítani egyes közérdekű területeknek, például a kulturális sokszínűségnek, a tájékozódáshoz való jognak, a médiapluralizmusnak, a kiskorúak valamint a fogyasztók védelmének és a nyilvánosság fokozott tudatosabbá tételének valamint a médiatudatosság növelésének.

| (9) | A Tanács és a tagállamok kormányai Tanács keretében ülésező képviselőinek a közszolgálati műsorszolgáltatásról szóló 1999. január 25-i állásfoglalása (9) újólag megerősítette, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatának ellátása megköveteli a technológiai fejlődés előnyei kiaknázásának folytatását. A magán- és közszolgálati audiovizuális médiaszolgáltatók egymás mellett élése az európai audiovizuális médiapiac jellegzetessége. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács és a tagállamok kormányai Tanács keretében ülésező képviselőinek a közszolgálati műsorszolgáltatásról szóló 1999. január 25-i állásfoglalása (9) újólag megerősítette, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás feladatának ellátása megköveteli a technológiai fejlődés előnyei kiaknázásának folytatását. A magán- és közszolgálati audiovizuális médiaszolgáltatók egymás mellett élése az európai audiovizuális médiapiac jellegzetessége.

| (10) | A Bizottság az információs társadalommal és a médiával összefüggő ágazatokban a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében elfogadta az „i2010: európai információs társadalom” című kezdeményezést. Ez egy olyan átfogó stratégia, amelynek célja az információs társadalommal összefüggő és a médiaszolgáltatások, hálózatok és eszközök konvergenciájának talaján, az összes európai uniós politikai eszköz: a szabályozási eszközök, a kutatás és az iparral való partnerségek korszerűsítésével és felhasználásával ösztönözni az európai tartalom-előállítást, a digitális gazdaság fejlődését és az IKT átvételét. A Bizottság elkötelezte magát az információs társadalommal és a médiával összefüggő szolgáltatások következetes belső piaci szabályozásának az audiovizuális szolgáltatások jogi szabályozása korszerűsítése révén történő kialakítása mellett, és vállalta, hogy ennek első lépéseként 2005-ben javaslatot tesz a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv korszerűsítésére és annak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvvé való átalakítására. Az i2010 kezdeményezés célja alapvetően azáltal valósul meg, hogy lehetővé válik az ágazatok kizárólag a szükséges szabályozás melletti növekedése, valamint az, hogy a kisebb induló vállalkozások – amelyek a jövő jólét- és munkahelyteremtői – egy szabad piacon fejlődhessenek, innovációkat hozzanak létre, és munkahelyeket teremtsenek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az információs társadalommal és a médiával összefüggő ágazatokban a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása érdekében elfogadta az „i2010: európai információs társadalom” című kezdeményezést. Ez egy olyan átfogó stratégia, amelynek célja az információs társadalommal összefüggő és a médiaszolgáltatások, hálózatok és eszközök konvergenciájának talaján, az összes európai uniós politikai eszköz: a szabályozási eszközök, a kutatás és az iparral való partnerségek korszerűsítésével és felhasználásával ösztönözni az európai tartalom-előállítást, a digitális gazdaság fejlődését és az IKT átvételét. A Bizottság elkötelezte magát az információs társadalommal és a médiával összefüggő szolgáltatások következetes belső piaci szabályozásának az audiovizuális szolgáltatások jogi szabályozása korszerűsítése révén történő kialakítása mellett, és vállalta, hogy ennek első lépéseként 2005-ben javaslatot tesz a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv korszerűsítésére és annak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvvé való átalakítására. Az i2010 kezdeményezés célja alapvetően azáltal valósul meg, hogy lehetővé válik az ágazatok kizárólag a szükséges szabályozás melletti növekedése, valamint az, hogy a kisebb induló vállalkozások – amelyek a jövő jólét- és munkahelyteremtői – egy szabad piacon fejlődhessenek, innovációkat hozzanak létre, és munkahelyeket teremtsenek.

| (11) | 2003. szeptember 4-én (10), 2004. április 22-én (11) és 2005. szeptember 6-án (12) az Európai Parlament állásfoglalásokat fogadott el, amelyben felhívott a 89/552/EGK irányelvnek a strukturális változásokhoz és a technológiai fejlődéshez történő kiigazítására, a továbbra is érvényes alapelvek teljes körű tiszteletben tartása mellett. Emellett elvben támogatta azt az általános megközelítést, hogy valamennyi audiovizuális szolgáltatásra alapvető szabályokat, a televíziós műsorszolgáltatásokra pedig különös szabályokat is elő kell írni. |
| --- | --- |

(11)

2003. szeptember 4-én (10), 2004. április 22-én (11) és 2005. szeptember 6-án (12) az Európai Parlament állásfoglalásokat fogadott el, amelyben felhívott a 89/552/EGK irányelvnek a strukturális változásokhoz és a technológiai fejlődéshez történő kiigazítására, a továbbra is érvényes alapelvek teljes körű tiszteletben tartása mellett. Emellett elvben támogatta azt az általános megközelítést, hogy valamennyi audiovizuális szolgáltatásra alapvető szabályokat, a televíziós műsorszolgáltatásokra pedig különös szabályokat is elő kell írni.

| (12) | Ez az irányelv elősegíti az alapjogok tiszteletben tartását, és teljes mértékben összhangban van az Európai Unió alapjogi chartájában (13), különösen annak 11. cikkében elismert alapelvekkel. Ebben a tekintetben az irányelv semmilyen módon nem akadályozza a tagállamokat a sajtószabadságra és a médiában történő véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezéseik alkalmazásában. |
| --- | --- |

(12)

Ez az irányelv elősegíti az alapjogok tiszteletben tartását, és teljes mértékben összhangban van az Európai Unió alapjogi chartájában (13), különösen annak 11. cikkében elismert alapelvekkel. Ebben a tekintetben az irányelv semmilyen módon nem akadályozza a tagállamokat a sajtószabadságra és a médiában történő véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó alkotmányos rendelkezéseik alkalmazásában.

| (13) | Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak a műszaki szabványok és szabályok terén, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásából eredő kötelezettségeit. Ennek megfelelően a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó, az ezen irányelv átültetéséhez szükséges intézkedéseknél szigorúbb vagy részletesebb nemzeti intézkedések tervezetei a 98/34/EK irányelv 8. cikkében megállapított eljárási kötelezettségek hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(13)

Ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak a műszaki szabványok és szabályok terén, valamint az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) alkalmazásából eredő kötelezettségeit. Ennek megfelelően a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó, az ezen irányelv átültetéséhez szükséges intézkedéseknél szigorúbb vagy részletesebb nemzeti intézkedések tervezetei a 98/34/EK irányelv 8. cikkében megállapított eljárási kötelezettségek hatálya alá tartoznak.

| (14) | Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) az 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem sértik a közösségi, illetve nemzeti szinten a közösségi jognak megfelelően hozott, az általános érdekű célkitűzések elérésére irányuló intézkedéseket, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket. |
| --- | --- |

(14)

Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról (Keretirányelv) szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) az 1. cikke (3) bekezdésének megfelelően nem sértik a közösségi, illetve nemzeti szinten a közösségi jognak megfelelően hozott, az általános érdekű célkitűzések elérésére irányuló intézkedéseket, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket.

| (15) | Az irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi vagy ösztönzi a tagállamokat új engedélyezési vagy közigazgatási jogosítási rendszerek bevezetésére az audiovizuális médiaszolgáltatások bármely típusa tekintetében. |
| --- | --- |

(15)

Az irányelv egyetlen rendelkezése sem kötelezi vagy ösztönzi a tagállamokat új engedélyezési vagy közigazgatási jogosítási rendszerek bevezetésére az audiovizuális médiaszolgáltatások bármely típusa tekintetében.

| (16) | Ezen irányelv alkalmazásában az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma kizárólag azon tömegkommunikációs – akár televíziós műsorszolgáltatás, akár lekérhető – audiovizuális médiaszolgáltatásokat foglalja magában, amelyeket a közvélemény széles rétegeinek szánnak, és amelyek azt egyértelműen befolyásolhatják. Az irányelv hatálya a Szerződésben meghatározott szolgáltatásokra korlátozódik, ennek megfelelően kiterjed a gazdasági tevékenység minden formájára, ezen belül a közszolgálati vállalkozások tevékenységére is, de nem terjed ki az olyan tevékenységekre, amelyek alapvetően nem gazdasági jellegűek és nem állnak versenyben a televíziós műsorszolgáltatással, mint például a magáncélú weboldalak fenntartása, továbbá az olyan szolgáltatások, amelyek során magánszemélyek saját maguk által készített audiovizuális tartalmakat tesznek hozzáférhetővé vagy terjesztenek azok azonos érdeklődési körű közösségeken belüli megosztása és cseréje céljából. |
| --- | --- |

(16)

Ezen irányelv alkalmazásában az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma kizárólag azon tömegkommunikációs – akár televíziós műsorszolgáltatás, akár lekérhető – audiovizuális médiaszolgáltatásokat foglalja magában, amelyeket a közvélemény széles rétegeinek szánnak, és amelyek azt egyértelműen befolyásolhatják. Az irányelv hatálya a Szerződésben meghatározott szolgáltatásokra korlátozódik, ennek megfelelően kiterjed a gazdasági tevékenység minden formájára, ezen belül a közszolgálati vállalkozások tevékenységére is, de nem terjed ki az olyan tevékenységekre, amelyek alapvetően nem gazdasági jellegűek és nem állnak versenyben a televíziós műsorszolgáltatással, mint például a magáncélú weboldalak fenntartása, továbbá az olyan szolgáltatások, amelyek során magánszemélyek saját maguk által készített audiovizuális tartalmakat tesznek hozzáférhetővé vagy terjesztenek azok azonos érdeklődési körű közösségeken belüli megosztása és cseréje céljából.

| (17) | A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások jellegzetessége, hogy a televíziós szolgáltatásokhoz hasonlóak, vagyis ugyanazon közönségért versengenek, mint a televíziós műsorszolgáltatások, és a felhasználók a szolgáltatás jellegéből és a hozzáférés módjából kiindulva érthető módon elvárhatják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szabályok szerinti védelemben részesüljenek. Ennek fényében és a szabad mozgás és a verseny különbségeinek kiküszöbölése érdekében a műsorszám fogalmát dinamikusan kell értelmezni, figyelembe véve a televíziós műsorszolgáltatás területén végbemenő fejlődést. |
| --- | --- |

(17)

A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások jellegzetessége, hogy a televíziós szolgáltatásokhoz hasonlóak, vagyis ugyanazon közönségért versengenek, mint a televíziós műsorszolgáltatások, és a felhasználók a szolgáltatás jellegéből és a hozzáférés módjából kiindulva érthető módon elvárhatják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó szabályok szerinti védelemben részesüljenek. Ennek fényében és a szabad mozgás és a verseny különbségeinek kiküszöbölése érdekében a műsorszám fogalmát dinamikusan kell értelmezni, figyelembe véve a televíziós műsorszolgáltatás területén végbemenő fejlődést.

| (18) | Ezen irányelv alkalmazásában az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma a tömegkommunikációs médiaszolgáltatásnak a nagy nyilvánosságot tájékoztató, szórakoztató és nevelő funkcióját fedi le, és magában foglalja az audiovizuális kereskedelmi közleményt, de kizárja a magánlevelezés különböző formáit, például a korlátozott számban küldött elektronikus leveleket. E fogalommeghatározás kizárja mindazon szolgáltatásokat, amelyek elsődleges célja nem a műsorszolgáltatás, tehát azokat is, amelyekhez esetlegesen kapcsolódhat ugyan audiovizuális tartalom, de a szolgáltatásnak nem ez az elsődleges célja. Ilyen szolgáltatás például olyan weboldalak fenntartása, amelyek csupán kiegészítésképpen tartalmaznak audiovizuális elemeket, mint például grafikus animációt, rövid reklámbejátszást, termékkel vagy nem audiovizuális szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatást. Ugyanezen okokból a pénzbeli tétre játszott szerencsejátékokat, beleértve a lottót, a fogadást, a szerencsejáték-szolgáltatások egyéb formáit, valamint az online játékokat és a keresőmotorokat – a szerencsejátékot közvetítő műsorok kivételével – ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

(18)

Ezen irányelv alkalmazásában az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalma a tömegkommunikációs médiaszolgáltatásnak a nagy nyilvánosságot tájékoztató, szórakoztató és nevelő funkcióját fedi le, és magában foglalja az audiovizuális kereskedelmi közleményt, de kizárja a magánlevelezés különböző formáit, például a korlátozott számban küldött elektronikus leveleket. E fogalommeghatározás kizárja mindazon szolgáltatásokat, amelyek elsődleges célja nem a műsorszolgáltatás, tehát azokat is, amelyekhez esetlegesen kapcsolódhat ugyan audiovizuális tartalom, de a szolgáltatásnak nem ez az elsődleges célja. Ilyen szolgáltatás például olyan weboldalak fenntartása, amelyek csupán kiegészítésképpen tartalmaznak audiovizuális elemeket, mint például grafikus animációt, rövid reklámbejátszást, termékkel vagy nem audiovizuális szolgáltatással kapcsolatos tájékoztatást. Ugyanezen okokból a pénzbeli tétre játszott szerencsejátékokat, beleértve a lottót, a fogadást, a szerencsejáték-szolgáltatások egyéb formáit, valamint az online játékokat és a keresőmotorokat – a szerencsejátékot közvetítő műsorok kivételével – ki kell zárni ezen irányelv hatálya alól.

| (19) | Ezen irányelv alkalmazásában a médiaszolgáltató fogalma nem terjed ki azon természetes vagy jogi személyekre, akik vagy amelyek csak olyan műsorszámokat közvetítenek, amelyekért a szerkesztői felelősséget harmadik személyek viselik. |
| --- | --- |

(19)

Ezen irányelv alkalmazásában a médiaszolgáltató fogalma nem terjed ki azon természetes vagy jogi személyekre, akik vagy amelyek csak olyan műsorszámokat közvetítenek, amelyekért a szerkesztői felelősséget harmadik személyek viselik.

| (20) | A televíziós műsorszolgáltatás jelenleg magában foglalja különösen az analóg és digitális televíziót, az élő streaminget, a webtelevíziót és a közel igény szerint lekérhető videót, míg a lekérhető videó például egy lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás. Általában a televíziós műsorszolgáltatás vagy az olyan televíziós műsorszámok tekintetében, amelyeket ugyanazon médiaszolgáltató lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokként is nyújt, ezen irányelv előírásai a televíziós műsorszolgáltatás, azaz a lineáris közvetítés követelményeinek teljesítésével teljesítettnek minősülnek. Amennyiben azonban különböző típusú szolgáltatásokat párhuzamosan kínálnak, de azok egyértelműen elkülönülnek egymástól, az irányelv minden egyes érintett szolgáltatásra vonatkozik. |
| --- | --- |

(20)

A televíziós műsorszolgáltatás jelenleg magában foglalja különösen az analóg és digitális televíziót, az élő streaminget, a webtelevíziót és a közel igény szerint lekérhető videót, míg a lekérhető videó például egy lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás. Általában a televíziós műsorszolgáltatás vagy az olyan televíziós műsorszámok tekintetében, amelyeket ugyanazon médiaszolgáltató lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokként is nyújt, ezen irányelv előírásai a televíziós műsorszolgáltatás, azaz a lineáris közvetítés követelményeinek teljesítésével teljesítettnek minősülnek. Amennyiben azonban különböző típusú szolgáltatásokat párhuzamosan kínálnak, de azok egyértelműen elkülönülnek egymástól, az irányelv minden egyes érintett szolgáltatásra vonatkozik.

| (21) | Ezen irányelv hatálya nem terjed ki a hírlapok és a folyóiratok elektronikus változataira. |
| --- | --- |

(21)

Ezen irányelv hatálya nem terjed ki a hírlapok és a folyóiratok elektronikus változataira.

| (22) | Ezen irányelv alkalmazásában az „audiovizuális” kifejezés a hangos vagy néma mozgóképre utal, így a némafilmeket is magában foglalja, de nem terjed ki a hangátviteli vagy rádiós szolgáltatásokra. Bár az audiovizuális médiaszolgáltatás elsődleges célja a műsorszámok szolgáltatása, az ilyen szolgáltatás fogalma az e műsorszámokat kísérő szövegalapú tartalomra is kiterjed, mint például a felirat-szolgáltatások és az elektronikus műsortájékoztatók. Az önálló szövegalapú szolgáltatások nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ami nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy e szolgáltatásokat a Szerződéssel összhangban nemzeti szinten szabályozzák. |
| --- | --- |

(22)

Ezen irányelv alkalmazásában az „audiovizuális” kifejezés a hangos vagy néma mozgóképre utal, így a némafilmeket is magában foglalja, de nem terjed ki a hangátviteli vagy rádiós szolgáltatásokra. Bár az audiovizuális médiaszolgáltatás elsődleges célja a műsorszámok szolgáltatása, az ilyen szolgáltatás fogalma az e műsorszámokat kísérő szövegalapú tartalomra is kiterjed, mint például a felirat-szolgáltatások és az elektronikus műsortájékoztatók. Az önálló szövegalapú szolgáltatások nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, ami nem érinti a tagállamok azon szabadságát, hogy e szolgáltatásokat a Szerződéssel összhangban nemzeti szinten szabályozzák.

| (23) | A médiaszolgáltató és így az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának meghatározása szempontjából alapvető fontosságú a szerkesztői felelősség fogalma. A tagállamok az ezen irányelv végrehajtásához szükséges rendelkezések elfogadásakor a szerkesztői felelősség fogalommeghatározásának további vonatkozásait, nevezetesen a „tényleges ellenőrzést” is megállapíthatják. Ez az irányelv nem érinti a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (16) megállapított felelősség alóli mentességeket. |
| --- | --- |

(23)

A médiaszolgáltató és így az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmának meghatározása szempontjából alapvető fontosságú a szerkesztői felelősség fogalma. A tagállamok az ezen irányelv végrehajtásához szükséges rendelkezések elfogadásakor a szerkesztői felelősség fogalommeghatározásának további vonatkozásait, nevezetesen a „tényleges ellenőrzést” is megállapíthatják. Ez az irányelv nem érinti a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv) (16) megállapított felelősség alóli mentességeket.

| (24) | A televíziós műsorszolgáltatás összefüggésében az egyidejű megtekintés közel egyidejű megtekintést is jelent a közvetítés és műsorszolgáltatás vétele közötti, a közvetítés folyamatához kapcsolódó technikai okokra visszavezethető rövid időeltolódás miatt. |
| --- | --- |

(24)

A televíziós műsorszolgáltatás összefüggésében az egyidejű megtekintés közel egyidejű megtekintést is jelent a közvetítés és műsorszolgáltatás vétele közötti, a közvetítés folyamatához kapcsolódó technikai okokra visszavezethető rövid időeltolódás miatt.

| (25) | Az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmában megállapított, és a (16)–(23) bekezdésben részletezett minden jellemzőnek egyidejűleg kell fennállnia. |
| --- | --- |

(25)

Az audiovizuális médiaszolgáltatás fogalmában megállapított, és a (16)–(23) bekezdésben részletezett minden jellemzőnek egyidejűleg kell fennállnia.

| (26) | A televíziós reklám és a televíziós vásárlás mellett, az audiovizuális kereskedelmi közlemény szélesebb fogalommeghatározását kell belefoglalni ezen irányelvbe, amely azonban nem terjed ki az ingyenesen sugárzott közérdekű közleményekre és jótékonysági felhívásokra. |
| --- | --- |

(26)

A televíziós reklám és a televíziós vásárlás mellett, az audiovizuális kereskedelmi közlemény szélesebb fogalommeghatározását kell belefoglalni ezen irányelvbe, amely azonban nem terjed ki az ingyenesen sugárzott közérdekű közleményekre és jótékonysági felhívásokra.

| (27) | A származási ország elve továbbra is ezen irányelv központi eleme, mert ez alapvető fontosságú a belső piac létrehozása szempontjából. Ezért ezt az elvet – amely az új üzleti modellek és a kérdéses szolgáltatások nyújtásának szükséges alapját képezi – a médiaszolgáltatók jogbiztonságának biztosítása érdekében minden audiovizuális médiaszolgáltatásra alkalmazni kell. Ez az információk és az audiovizuális műsorszámok belső piaci szabad áramlásának biztosítása szempontjából is alapvető fontosságú. |
| --- | --- |

(27)

A származási ország elve továbbra is ezen irányelv központi eleme, mert ez alapvető fontosságú a belső piac létrehozása szempontjából. Ezért ezt az elvet – amely az új üzleti modellek és a kérdéses szolgáltatások nyújtásának szükséges alapját képezi – a médiaszolgáltatók jogbiztonságának biztosítása érdekében minden audiovizuális médiaszolgáltatásra alkalmazni kell. Ez az információk és az audiovizuális műsorszámok belső piaci szabad áramlásának biztosítása szempontjából is alapvető fontosságú.

| (28) | Az erős, versenyképes és integrált európai audiovizuális ipar előmozdítása és a médiapluralizmusnak az Európai Unió teljes területén történő fokozása érdekében csak egyetlen tagállam rendelkezhet joghatósággal egy adott audiovizuális médiaszolgáltató felett, és a tájékozódás pluralizmusa az Európai Unió alapelve marad. |
| --- | --- |

(28)

Az erős, versenyképes és integrált európai audiovizuális ipar előmozdítása és a médiapluralizmusnak az Európai Unió teljes területén történő fokozása érdekében csak egyetlen tagállam rendelkezhet joghatósággal egy adott audiovizuális médiaszolgáltató felett, és a tájékozódás pluralizmusa az Európai Unió alapelve marad.

| (29) | A különösen a digitális műholdas műsorszámok területén tapasztalható műszaki fejlődésnek megfelelően a szubszidiaritás kritériumát úgy kell módosítani, hogy az biztosítsa a megfelelő szabályozást és annak hatékony végrehajtását, és lehetővé tegye az érdekeltek számára az audiovizuális médiaszolgáltatások tartalmának tényleges befolyásolását. |
| --- | --- |

(29)

A különösen a digitális műholdas műsorszámok területén tapasztalható műszaki fejlődésnek megfelelően a szubszidiaritás kritériumát úgy kell módosítani, hogy az biztosítsa a megfelelő szabályozást és annak hatékony végrehajtását, és lehetővé tegye az érdekeltek számára az audiovizuális médiaszolgáltatások tartalmának tényleges befolyásolását.

| (30) | Mivel ez az irányelv az Európai Unió lakosai számára nyújtott szolgáltatásokat szabályozza, csak azokra az audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó, amelyeket a lakosság egy vagy több tagállamban a szokásos fogyasztói eszközökkel közvetlenül vagy közvetett módon igénybe tud venni. A „szokásos fogyasztói eszközök” fogalmának meghatározása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság feladata. |
| --- | --- |

(30)

Mivel ez az irányelv az Európai Unió lakosai számára nyújtott szolgáltatásokat szabályozza, csak azokra az audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó, amelyeket a lakosság egy vagy több tagállamban a szokásos fogyasztói eszközökkel közvetlenül vagy közvetett módon igénybe tud venni. A „szokásos fogyasztói eszközök” fogalmának meghatározása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság feladata.

| (31) | A Szerződés 43–48. cikke meghatározza a letelepedés szabadságának alapvető jogát. Ennek megfelelően a médiaszolgáltatók általában szabadon választhatják meg, mely tagállamban telepednek le. A Bíróság is hangsúlyozta, hogy „a Szerződés nem tiltja meg egy vállalkozás számára, hogy gyakorolja a szolgáltatásnyújtás szabadságát, amennyiben nem kínálja szolgáltatásait abban a tagállamban, amelyikben letelepedett” (17). |
| --- | --- |

(31)

A Szerződés 43–48. cikke meghatározza a letelepedés szabadságának alapvető jogát. Ennek megfelelően a médiaszolgáltatók általában szabadon választhatják meg, mely tagállamban telepednek le. A Bíróság is hangsúlyozta, hogy „a Szerződés nem tiltja meg egy vállalkozás számára, hogy gyakorolja a szolgáltatásnyújtás szabadságát, amennyiben nem kínálja szolgáltatásait abban a tagállamban, amelyikben letelepedett” (17).

| (32) | A tagállamok lehetőségük van arra, hogy az ezen irányelvvel összehangolt területeken a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatókra szigorúbb és részletesebb szabályokat alkalmazzanak, biztosítva egyúttal, hogy e szabályok a közösségi jog elveivel összhangban vannak. Az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor egy adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató televíziós műsorszolgáltatása teljesen vagy legnagyobbrészt egy másik tagállam területére irányul, a tagállamok együttműködésre kötelezése, és a szabályok megkerülése esetére – egy hatékonyabb eljárás létrehozásával egyidejűleg – a Bíróság ítélkezési gyakorlatának jogszabályba foglalása a megfelelő megoldás (18), mert ennek révén figyelembe vehetők a tagállamok aggályai anélkül, hogy megkérdőjeleződne a származási ország elvének helyes alkalmazása. Az általános közérdekű szabályok fogalmát a Bíróság a Szerződés 43. és 49. cikkéhez kapcsolódó ítélkezési gyakorlatában dolgozta ki, és közéjük tartoznak többek között a fogyasztóvédelmi, a kiskorúak védelmére vonatkozó és a kultúrpolitikai szabályok. Az együttműködést kérő tagállamnak biztosítania kell, hogy különös nemzeti szabályok ténylegesen szükségesek, azokat megkülönböztetés nélkül és arányosan alkalmazzák. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamok lehetőségük van arra, hogy az ezen irányelvvel összehangolt területeken a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatókra szigorúbb és részletesebb szabályokat alkalmazzanak, biztosítva egyúttal, hogy e szabályok a közösségi jog elveivel összhangban vannak. Az olyan helyzetek kezelése érdekében, amikor egy adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató televíziós műsorszolgáltatása teljesen vagy legnagyobbrészt egy másik tagállam területére irányul, a tagállamok együttműködésre kötelezése, és a szabályok megkerülése esetére – egy hatékonyabb eljárás létrehozásával egyidejűleg – a Bíróság ítélkezési gyakorlatának jogszabályba foglalása a megfelelő megoldás (18), mert ennek révén figyelembe vehetők a tagállamok aggályai anélkül, hogy megkérdőjeleződne a származási ország elvének helyes alkalmazása. Az általános közérdekű szabályok fogalmát a Bíróság a Szerződés 43. és 49. cikkéhez kapcsolódó ítélkezési gyakorlatában dolgozta ki, és közéjük tartoznak többek között a fogyasztóvédelmi, a kiskorúak védelmére vonatkozó és a kultúrpolitikai szabályok. Az együttműködést kérő tagállamnak biztosítania kell, hogy különös nemzeti szabályok ténylegesen szükségesek, azokat megkülönböztetés nélkül és arányosan alkalmazzák.

| (33) | Valamely tagállam annak eseti alapon való megállapításakor, hogy egy másik tagállamban letelepedett médiaszolgáltató teljesen vagy legnagyobbrészt az ő területére irányítja a műsorszolgáltatását, hivatkozhat olyan mutatókra, mint a televíziós reklám- és/vagy előfizetési bevételek forrása, a szolgáltatás fő nyelve vagy a kifejezetten a közvetítés helye szerinti tagállam közönségét célzó műsorok vagy kereskedelmi közlemények. |
| --- | --- |

(33)

Valamely tagállam annak eseti alapon való megállapításakor, hogy egy másik tagállamban letelepedett médiaszolgáltató teljesen vagy legnagyobbrészt az ő területére irányítja a műsorszolgáltatását, hivatkozhat olyan mutatókra, mint a televíziós reklám- és/vagy előfizetési bevételek forrása, a szolgáltatás fő nyelve vagy a kifejezetten a közvetítés helye szerinti tagállam közönségét célzó műsorok vagy kereskedelmi közlemények.

| (34) | Ezen irányelv értelmében a származási ország elvének ellenére a tagállamok továbbra is hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek korlátozzák a televíziós műsorszolgáltatás szabad nyújtását, de csak az irányelvben megállapított feltételek mellett és meghatározott eljárás szerint. A Bíróság ugyanakkor következetesen úgy ítélkezik, hogy a szolgáltatások nyújtásának szabadságára vonatkozó bármely korlátozást, hasonlóképpen a Szerződésben meghatározott alapelvektől történő bármely eltéréshez, megszorítólag kell értelmezni (19). |
| --- | --- |

(34)

Ezen irányelv értelmében a származási ország elvének ellenére a tagállamok továbbra is hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek korlátozzák a televíziós műsorszolgáltatás szabad nyújtását, de csak az irányelvben megállapított feltételek mellett és meghatározott eljárás szerint. A Bíróság ugyanakkor következetesen úgy ítélkezik, hogy a szolgáltatások nyújtásának szabadságára vonatkozó bármely korlátozást, hasonlóképpen a Szerződésben meghatározott alapelvektől történő bármely eltéréshez, megszorítólag kell értelmezni (19).

| (35) | A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében a szabad szolgáltatásra vonatkozó korlátozások kizárólag a 2000/31/EK irányelv 3. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében megállapítottakkal megegyező feltételekkel és eljárásokkal összhangban engedhetők meg. |
| --- | --- |

(35)

A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében a szabad szolgáltatásra vonatkozó korlátozások kizárólag a 2000/31/EK irányelv 3. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében megállapítottakkal megegyező feltételekkel és eljárásokkal összhangban engedhetők meg.

| (36) | A Bizottság a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményében hangsúlyozta, hogy a szabályozási megközelítés alkalmas módját gondos elemzés alapján kell meghatározni annak megállapítása érdekében, hogy az adott ágazatban és problémakörben a jogalkotás vagy más alternatív módszer, például a társszabályozás vagy az önszabályozás jelenti-e a legjobb megoldást. Emellett a tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok eltérő jogi hagyományainak megfelelően alkalmazott társ- és önszabályozási eszközök egyaránt fontos szerepet játszhatnak a magas szintű fogyasztóvédelem biztosításában. A fejlődő audiovizuális médiaszolgáltatási ágazatban a közérdekű célok elérését célzó intézkedések hatékonyabbak lesznek, ha azokat a szolgáltatók aktív támogatásával hozzák meg.
  Az önszabályozás olyan önkéntes kezdeményezési típus, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplők, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek vagy a szövetségek számára, hogy saját maguk számára fogadjanak el közös iránymutatásokat. A tagállamok eltérő jogi hagyományaiknak megfelelően elismerik azt a szerepet, amelyet az eredményes önszabályozás a hatályos jogszabályok és a bírósági és/vagy közigazgatási mechanizmusok kiegészítőjeként betölthet, továbbá az irányelv céljainak elérésében ezáltal betöltött hasznos szerepet. Bár az önszabályozás kiegészítő módszer lehet ezen irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtását illetően, nem helyettesítheti a nemzeti jogalkotó kötelezettségét.
  A társszabályozás minimális formájában jogi kapcsolatot teremt az önszabályozás és a nemzeti jogalkotó között a tagállamok jogi hagyományaival összhangban. Arra az esetre, ha céljai nem teljesülnek, a társszabályozásnak meg kell engednie az állami beavatkozás lehetőségét. A tagállamok átültetéssel kapcsolatos hivatalos kötelezettségeinek sérelme nélkül ez az irányelv ösztönzi a társszabályozás és az önszabályozás igénybevételét. Ez nem kötelezi a tagállamokat társ- és/vagy önszabályozási rendszerek kialakítására, továbbá nem zavarja meg vagy nem veszélyezteti a tagállamokban jelenleg már létező, hatékonyan működő társ- vagy önszabályozási kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság a „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleményében hangsúlyozta, hogy a szabályozási megközelítés alkalmas módját gondos elemzés alapján kell meghatározni annak megállapítása érdekében, hogy az adott ágazatban és problémakörben a jogalkotás vagy más alternatív módszer, például a társszabályozás vagy az önszabályozás jelenti-e a legjobb megoldást. Emellett a tapasztalatok azt mutatják, hogy a tagállamok eltérő jogi hagyományainak megfelelően alkalmazott társ- és önszabályozási eszközök egyaránt fontos szerepet játszhatnak a magas szintű fogyasztóvédelem biztosításában. A fejlődő audiovizuális médiaszolgáltatási ágazatban a közérdekű célok elérését célzó intézkedések hatékonyabbak lesznek, ha azokat a szolgáltatók aktív támogatásával hozzák meg.

Az önszabályozás olyan önkéntes kezdeményezési típus, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplők, a szociális partnerek, a nem kormányzati szervezetek vagy a szövetségek számára, hogy saját maguk számára fogadjanak el közös iránymutatásokat. A tagállamok eltérő jogi hagyományaiknak megfelelően elismerik azt a szerepet, amelyet az eredményes önszabályozás a hatályos jogszabályok és a bírósági és/vagy közigazgatási mechanizmusok kiegészítőjeként betölthet, továbbá az irányelv céljainak elérésében ezáltal betöltött hasznos szerepet. Bár az önszabályozás kiegészítő módszer lehet ezen irányelv egyes rendelkezéseinek végrehajtását illetően, nem helyettesítheti a nemzeti jogalkotó kötelezettségét.

A társszabályozás minimális formájában jogi kapcsolatot teremt az önszabályozás és a nemzeti jogalkotó között a tagállamok jogi hagyományaival összhangban. Arra az esetre, ha céljai nem teljesülnek, a társszabályozásnak meg kell engednie az állami beavatkozás lehetőségét. A tagállamok átültetéssel kapcsolatos hivatalos kötelezettségeinek sérelme nélkül ez az irányelv ösztönzi a társszabályozás és az önszabályozás igénybevételét. Ez nem kötelezi a tagállamokat társ- és/vagy önszabályozási rendszerek kialakítására, továbbá nem zavarja meg vagy nem veszélyezteti a tagállamokban jelenleg már létező, hatékonyan működő társ- vagy önszabályozási kezdeményezéseket.

| (37) | A „médiatudatosság” olyan készségeket, ismereteket és értelmezési képességeket jelent, amelyek alapján a fogyasztók hatékonyan és biztonságosan tudják használni a médiát. A médiatudatossággal rendelkező emberek tájékozottan tudnak választani, megértik a tartalom és a szolgáltatás jellegét, és hasznosítani tudják az új kommunikációs technológiák által nyújtott lehetőségek teljes körét, és jobban meg tudják védeni magukat és családjukat a káros vagy sértő anyagoktól. Ezért a médiatudatosság fejlesztését a társadalom valamennyi szegmensében elő kell mozdítani és a haladást szorosan figyelemmel kell kísérni.
  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i ajánlása a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben (20) a médiaismeretek előmozdítására vonatkozóan már egy sor lehetséges intézkedést tartalmaz, mint például a tanárok és a nevelők továbbképzése, külön internetképzés gyermekek számára egészen fiatal kortól, a szülők számára látogatható órákkal, vagy az állampolgárokat célzó nemzeti kampányok szervezése minden kommunikációs média bevonásával az internet felelősségteljes használatára vonatkozó tájékoztatás érdekében. |
| --- | --- |

(37)

A „médiatudatosság” olyan készségeket, ismereteket és értelmezési képességeket jelent, amelyek alapján a fogyasztók hatékonyan és biztonságosan tudják használni a médiát. A médiatudatossággal rendelkező emberek tájékozottan tudnak választani, megértik a tartalom és a szolgáltatás jellegét, és hasznosítani tudják az új kommunikációs technológiák által nyújtott lehetőségek teljes körét, és jobban meg tudják védeni magukat és családjukat a káros vagy sértő anyagoktól. Ezért a médiatudatosság fejlesztését a társadalom valamennyi szegmensében elő kell mozdítani és a haladást szorosan figyelemmel kell kísérni.

Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i ajánlása a kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról az európai audiovizuális és online információs szolgáltatási ipar versenyképességével összefüggésben (20) a médiaismeretek előmozdítására vonatkozóan már egy sor lehetséges intézkedést tartalmaz, mint például a tanárok és a nevelők továbbképzése, külön internetképzés gyermekek számára egészen fiatal kortól, a szülők számára látogatható órákkal, vagy az állampolgárokat célzó nemzeti kampányok szervezése minden kommunikációs média bevonásával az internet felelősségteljes használatára vonatkozó tájékoztatás érdekében.

| (38) | A nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekre vonatkozóan a műsorszolgáltatók kizárólagos televíziós műsorszolgáltatási jogot szerezhetnek. A hírműsorok készítésében és műsorra tűzésében ugyanakkor az Európai Unió teljes területén elő kell segíteni a pluralizmust, és tiszteletben kell tartani az Európai Unió alapjogi chartájának 11. cikkében elismert alapelveket. |
| --- | --- |

(38)

A nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekre vonatkozóan a műsorszolgáltatók kizárólagos televíziós műsorszolgáltatási jogot szerezhetnek. A hírműsorok készítésében és műsorra tűzésében ugyanakkor az Európai Unió teljes területén elő kell segíteni a pluralizmust, és tiszteletben kell tartani az Európai Unió alapjogi chartájának 11. cikkében elismert alapelveket.

| (39) | A tájékozódás alapszabadságának biztosítása és az európai uniós közönség érdekeinek teljes körű és megfelelő védelme érdekében elő kell írni egy nagy közérdeklődésre számot tartó eseményre vonatkozó kizárólagos televíziós műsorszolgáltatási jogok gyakorlói számára, hogy más műsorszolgáltatóknak tisztességes, méltányos és megkülönböztetés-mentes feltételekkel, de a kizárólagos jogok kellő tiszteletben tartásával jogot biztosítsanak rövid részletek általános hírműsorokban való felhasználására. E feltételeket a nagy közérdeklődésre számot tartó esemény előtt indokolt időben közzé tenni úgy, hogy az érdekelteknek megfelelő idő álljon rendelkezésére joguk gyakorlásához. A műsorszolgáltató ezt a jogot eseti alapon a kifejezetten a műsorszolgáltató nevében eljáró közvetítőn keresztül is gyakorolhatja. Az ilyen rövid részleteket bármely csatorna, ideértve a sportcsatornákat is, sugározhatja az egész Európai Unió területén, és e részletek legfeljebb 90 másodperc hosszúságúak lehetnek.
  A rövid részletekhez való hozzáférés joga csak akkor lehet határon átnyúló, ha ez szükséges. Ezért a műsorszolgáltatóknak a hozzáférést először a nagy közérdeklődésre számot tartó esemény tekintetében kizárólagos jogokkal rendelkező azonos tagállamban letelepedett műsorszolgáltatótól kell kérniük.
  Az általános hírműsorok fogalma nem foglalja magában a rövid részletek szórakoztatási célokat szolgáló műsorszámokká történő összeállítását.
  A származási ország elve mind a rövid részletekhez való hozzáférésre, mind azok továbbítására vonatkozik. Határokon átnyúló esetekben ez azt jelenti, hogy az egyes szakaszokban a különböző tagállamok jogát felváltva kell alkalmazni. Először, a rövid részletekhez való hozzáférés esetén azon tagállam joga alkalmazandó, ahol az eredeti jelet sugárzó (azaz a hozzáférést biztosító) műsorszolgáltató letelepedett. Ez általában az a tagállam, ahol az érintett eseményre sor kerül. Ha egy tagállam az érintett eseményhez való hozzáférésre vonatkozóan egyenértékű rendszert alakított ki, minden esetben ezen tagállam joga alkalmazandó. Másodszor, a rövid részletek közvetítésekor azon tagállam joga alkalmazandó, ahol a rövid részleteket közvetítő műsorszolgáltató letelepedett. |
| --- | --- |

(39)

A tájékozódás alapszabadságának biztosítása és az európai uniós közönség érdekeinek teljes körű és megfelelő védelme érdekében elő kell írni egy nagy közérdeklődésre számot tartó eseményre vonatkozó kizárólagos televíziós műsorszolgáltatási jogok gyakorlói számára, hogy más műsorszolgáltatóknak tisztességes, méltányos és megkülönböztetés-mentes feltételekkel, de a kizárólagos jogok kellő tiszteletben tartásával jogot biztosítsanak rövid részletek általános hírműsorokban való felhasználására. E feltételeket a nagy közérdeklődésre számot tartó esemény előtt indokolt időben közzé tenni úgy, hogy az érdekelteknek megfelelő idő álljon rendelkezésére joguk gyakorlásához. A műsorszolgáltató ezt a jogot eseti alapon a kifejezetten a műsorszolgáltató nevében eljáró közvetítőn keresztül is gyakorolhatja. Az ilyen rövid részleteket bármely csatorna, ideértve a sportcsatornákat is, sugározhatja az egész Európai Unió területén, és e részletek legfeljebb 90 másodperc hosszúságúak lehetnek.

A rövid részletekhez való hozzáférés joga csak akkor lehet határon átnyúló, ha ez szükséges. Ezért a műsorszolgáltatóknak a hozzáférést először a nagy közérdeklődésre számot tartó esemény tekintetében kizárólagos jogokkal rendelkező azonos tagállamban letelepedett műsorszolgáltatótól kell kérniük.

Az általános hírműsorok fogalma nem foglalja magában a rövid részletek szórakoztatási célokat szolgáló műsorszámokká történő összeállítását.

A származási ország elve mind a rövid részletekhez való hozzáférésre, mind azok továbbítására vonatkozik. Határokon átnyúló esetekben ez azt jelenti, hogy az egyes szakaszokban a különböző tagállamok jogát felváltva kell alkalmazni. Először, a rövid részletekhez való hozzáférés esetén azon tagállam joga alkalmazandó, ahol az eredeti jelet sugárzó (azaz a hozzáférést biztosító) műsorszolgáltató letelepedett. Ez általában az a tagállam, ahol az érintett eseményre sor kerül. Ha egy tagállam az érintett eseményhez való hozzáférésre vonatkozóan egyenértékű rendszert alakított ki, minden esetben ezen tagállam joga alkalmazandó. Másodszor, a rövid részletek közvetítésekor azon tagállam joga alkalmazandó, ahol a rövid részleteket közvetítő műsorszolgáltató letelepedett.

| (40) | Ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez rövid híradás céljából való hozzáférésre vonatkoznak, nem érintik az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (21) és a szerzői joggal és a szomszédos jogokkal kapcsolatos érintett nemzetközi egyezményeket. A tagállamok a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményhez való hozzáférést ezen irányelv értelmében a műsorszolgáltató jeléhez való hozzáférés biztosításával teszik lehetővé. Választhatnak azonban ezen irányelv értelmében egyéb egyenértékű módokat is. Ezek közé tartozik például az események helyszínéhez való hozzáférés biztosítása a jelhez való hozzáférés biztosítását megelőzően. A műsorszolgáltatók köthetnek részletesebb szerződéseket is. |
| --- | --- |

(40)

Ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez rövid híradás céljából való hozzáférésre vonatkoznak, nem érintik az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (21) és a szerzői joggal és a szomszédos jogokkal kapcsolatos érintett nemzetközi egyezményeket. A tagállamok a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményhez való hozzáférést ezen irányelv értelmében a műsorszolgáltató jeléhez való hozzáférés biztosításával teszik lehetővé. Választhatnak azonban ezen irányelv értelmében egyéb egyenértékű módokat is. Ezek közé tartozik például az események helyszínéhez való hozzáférés biztosítása a jelhez való hozzáférés biztosítását megelőzően. A műsorszolgáltatók köthetnek részletesebb szerződéseket is.

| (41) | Biztosítani kell, hogy a médiaszolgáltatók azon gyakorlata, hogy élőben közvetített televíziós hírműsoraikat az élő közvetítést követően lekérhető módon is biztosítják, továbbra is lehetséges legyen anélkül, hogy az egyes programokat a rövid részletek elhagyásával megvágják. E lehetőség az ugyanazon médiaszolgáltató által nyújtott, az eredeti műsorszámmal teljesen azonos televíziós közvetítés lekérhető biztosítására korlátozódik annak érdekében, hogy az ne legyen új, a rövid részleteken alapuló lekérhető üzleti modellek létrehozására használható. |
| --- | --- |

(41)

Biztosítani kell, hogy a médiaszolgáltatók azon gyakorlata, hogy élőben közvetített televíziós hírműsoraikat az élő közvetítést követően lekérhető módon is biztosítják, továbbra is lehetséges legyen anélkül, hogy az egyes programokat a rövid részletek elhagyásával megvágják. E lehetőség az ugyanazon médiaszolgáltató által nyújtott, az eredeti műsorszámmal teljesen azonos televíziós közvetítés lekérhető biztosítására korlátozódik annak érdekében, hogy az ne legyen új, a rövid részleteken alapuló lekérhető üzleti modellek létrehozására használható.

| (42) | A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások egyrészről a felhasználó számára rendelkezésre álló választási és befolyásolási lehetőségekben, másrészről a társadalomra gyakorolt hatásban térnek el a televíziós műsorszolgáltatásoktól (22). Ez indokolja a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra előírt kevésbé szigorú szabályokat: e szolgáltatásoknak csak az ezen irányelvben foglalt alapvető szabályoknak kell megfelelniük. |
| --- | --- |

(42)

A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások egyrészről a felhasználó számára rendelkezésre álló választási és befolyásolási lehetőségekben, másrészről a társadalomra gyakorolt hatásban térnek el a televíziós műsorszolgáltatásoktól (22). Ez indokolja a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokra előírt kevésbé szigorú szabályokat: e szolgáltatásoknak csak az ezen irányelvben foglalt alapvető szabályoknak kell megfelelniük.

| (43) | Az audiovizuális médiaszolgáltatások különleges jellege miatt, különösen pedig mivel ezek a szolgáltatások befolyásolják a lakosság véleményalkotásának módját, alapvető fontosságú, hogy a felhasználók tudják, pontosan ki felelős e szolgáltatások tartalmáért. Fontos ezért, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a felhasználók mindig könnyen és közvetlenül hozzá tudjanak férni a médiaszolgáltatóra vonatkozó információkhoz. A közösségi jog irányadó rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok feladata annak eldöntése, hogy ez a cél milyen gyakorlati megoldásokkal érhető el. |
| --- | --- |

(43)

Az audiovizuális médiaszolgáltatások különleges jellege miatt, különösen pedig mivel ezek a szolgáltatások befolyásolják a lakosság véleményalkotásának módját, alapvető fontosságú, hogy a felhasználók tudják, pontosan ki felelős e szolgáltatások tartalmáért. Fontos ezért, hogy a tagállamok biztosítsák, hogy a felhasználók mindig könnyen és közvetlenül hozzá tudjanak férni a médiaszolgáltatóra vonatkozó információkhoz. A közösségi jog irányadó rendelkezéseinek sérelme nélkül a tagállamok feladata annak eldöntése, hogy ez a cél milyen gyakorlati megoldásokkal érhető el.

| (44) | A jogalkotók, a médiaipar és a szülők számára továbbra is aggodalomra ad okot az audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő káros tartalom elérhetősége. Új kihívások is meg fognak jelenni, különösen az új platformokkal és az új termékekkel kapcsolatban. Ezért olyan szabályok bevezetése szükséges, amelyek valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatásban, többek között az audiovizuális kereskedelmi közleményben is védik a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését, valamint az emberi méltóságot. |
| --- | --- |

(44)

A jogalkotók, a médiaipar és a szülők számára továbbra is aggodalomra ad okot az audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő káros tartalom elérhetősége. Új kihívások is meg fognak jelenni, különösen az új platformokkal és az új termékekkel kapcsolatban. Ezért olyan szabályok bevezetése szükséges, amelyek valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatásban, többek között az audiovizuális kereskedelmi közleményben is védik a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését, valamint az emberi méltóságot.

| (45) | A kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődése és az emberi méltóság védelmében meghozott intézkedéseket gondosan egyensúlyban kell tartani a véleménynyilvánításnak az Európai Unió alapjogi chartájában kinyilvánított alapjogával. A kérdéses intézkedéseknek – mint például a személyes azonosító szám (PIN-kódok), a szűrőrendszerek vagy a jelölés használata – tehát azt a célt kell szolgálniuk, hogy biztosítsák a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését és az emberi méltóság kellő szintű védelmét, különösen a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében.
  A kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló ajánlás már elismeri a szűrőrendszerek és a jelölések fontosságát, és számos olyan lehetséges intézkedést tartalmaz, amely a kiskorúak javát szolgálhatja, mint például hatékony, naprakésszé tehető és felhasználóbarát szűrési rendszer rendszeres biztosítása a felhasználó részére valamely internetszolgáltatónál történő előfizetéskor, vagy kifejezetten gyermekeknek szánt, automatikus szűrési rendszerrel felszerelt szolgáltatásokhoz való hozzáférés nyújtása. |
| --- | --- |

(45)

A kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődése és az emberi méltóság védelmében meghozott intézkedéseket gondosan egyensúlyban kell tartani a véleménynyilvánításnak az Európai Unió alapjogi chartájában kinyilvánított alapjogával. A kérdéses intézkedéseknek – mint például a személyes azonosító szám (PIN-kódok), a szűrőrendszerek vagy a jelölés használata – tehát azt a célt kell szolgálniuk, hogy biztosítsák a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését és az emberi méltóság kellő szintű védelmét, különösen a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében.

A kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló ajánlás már elismeri a szűrőrendszerek és a jelölések fontosságát, és számos olyan lehetséges intézkedést tartalmaz, amely a kiskorúak javát szolgálhatja, mint például hatékony, naprakésszé tehető és felhasználóbarát szűrési rendszer rendszeres biztosítása a felhasználó részére valamely internetszolgáltatónál történő előfizetéskor, vagy kifejezetten gyermekeknek szánt, automatikus szűrési rendszerrel felszerelt szolgáltatásokhoz való hozzáférés nyújtása.

| (46) | A gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2003. december 22-i 2004/68/IB tanácsi kerethatározat (23) rendelkezéseinek megfelelően a tagállamok joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatókra minden esetben vonatkozik a gyermekpornográfia terjesztésének tilalma. |
| --- | --- |

(46)

A gyermekek szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről szóló, 2003. december 22-i 2004/68/IB tanácsi kerethatározat (23) rendelkezéseinek megfelelően a tagállamok joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatókra minden esetben vonatkozik a gyermekpornográfia terjesztésének tilalma.

| (47) | Az irányelv egyetlen, a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését és az emberi méltóság védelmét célzó rendelkezése sem igényli szükségképpen, hogy az ezen érdekek védelmében hozott intézkedéseket a tagállam az audiovizuális médiaszolgáltatások közigazgatási szervek általi előzetes ellenőrzése révén valósítsa meg. |
| --- | --- |

(47)

Az irányelv egyetlen, a kiskorúak fizikai, szellemi és erkölcsi fejlődését és az emberi méltóság védelmét célzó rendelkezése sem igényli szükségképpen, hogy az ezen érdekek védelmében hozott intézkedéseket a tagállam az audiovizuális médiaszolgáltatások közigazgatási szervek általi előzetes ellenőrzése révén valósítsa meg.

| (48) | A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban benne rejlik az a lehetőség, hogy részben a televíziós műsorszolgáltatás helyére lépjenek. Ennek megfelelően adott esetben támogatniuk kell az európai alkotások terjesztését és készítését, és ennek révén aktívan hozzá kell járulniuk a kulturális sokszínűség előmozdításához. Az európai alkotások ilyen jellegű támogatása megvalósulhatna például az e szolgáltatások által az európai alkotások elkészítéséhez vagy jogainak megszerzéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások, az európai alkotásoknak a lekérés alapján videofilmet hozzáférhetővé szolgáltatások katalógusaiban való minimális arányának biztosítása, vagy az európai alkotásoknak az elektronikus műsorkalauzokban történő vonzó bemutatása által. Fontos, hogy az európai alkotások audiovizuális médiaszolgáltatásokban való népszerűsítésére vonatkozó előírások alkalmazását rendszeresen értékeljék. Az ezen irányelvben előírt jelentésekben a tagállamoknak figyelembe kell venniük továbbá különösen e szolgáltatások pénzbeli hozzájárulását az európai alkotások készítéséhez és jogainak megszerzéséhez; az európai alkotásoknak az audiovizuális médiaszolgáltatások kínálatán belül képviselt részarányát; valamint az ilyen szolgáltatások által kínált európai alkotások tényleges fogyasztását. |
| --- | --- |

(48)

A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban benne rejlik az a lehetőség, hogy részben a televíziós műsorszolgáltatás helyére lépjenek. Ennek megfelelően adott esetben támogatniuk kell az európai alkotások terjesztését és készítését, és ennek révén aktívan hozzá kell járulniuk a kulturális sokszínűség előmozdításához. Az európai alkotások ilyen jellegű támogatása megvalósulhatna például az e szolgáltatások által az európai alkotások elkészítéséhez vagy jogainak megszerzéséhez nyújtott pénzügyi hozzájárulások, az európai alkotásoknak a lekérés alapján videofilmet hozzáférhetővé szolgáltatások katalógusaiban való minimális arányának biztosítása, vagy az európai alkotásoknak az elektronikus műsorkalauzokban történő vonzó bemutatása által. Fontos, hogy az európai alkotások audiovizuális médiaszolgáltatásokban való népszerűsítésére vonatkozó előírások alkalmazását rendszeresen értékeljék. Az ezen irányelvben előírt jelentésekben a tagállamoknak figyelembe kell venniük továbbá különösen e szolgáltatások pénzbeli hozzájárulását az európai alkotások készítéséhez és jogainak megszerzéséhez; az európai alkotásoknak az audiovizuális médiaszolgáltatások kínálatán belül képviselt részarányát; valamint az ilyen szolgáltatások által kínált európai alkotások tényleges fogyasztását.

| (49) | A „műsorszolgáltatóktól független producerek” 89/552/EGK irányelvben említett fogalmának meghatározásakor a tagállamoknak megfelelően figyelembe kell venniük különösen az olyan kritériumokat, mint például a gyártó társaság tulajdonviszonyai, az azonos műsorszolgáltatónak szállított műsorok mennyisége és a másodlagos jogok tulajdonviszonya. |
| --- | --- |

(49)

A „műsorszolgáltatóktól független producerek” 89/552/EGK irányelvben említett fogalmának meghatározásakor a tagállamoknak megfelelően figyelembe kell venniük különösen az olyan kritériumokat, mint például a gyártó társaság tulajdonviszonyai, az azonos műsorszolgáltatónak szállított műsorok mennyisége és a másodlagos jogok tulajdonviszonya.

| (50) | A 89/552/EGK irányelv 4. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtása során a tagállamoknak ösztönözniük kell a műsorszolgáltatókat arra, hogy kellő teret adjanak a koprodukcióban készített vagy a nem hazai származású európai alkotásoknak. |
| --- | --- |

(50)

A 89/552/EGK irányelv 4. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtása során a tagállamoknak ösztönözniük kell a műsorszolgáltatókat arra, hogy kellő teret adjanak a koprodukcióban készített vagy a nem hazai származású európai alkotásoknak.

| (51) | Biztosítani kell, hogy a médiaszolgáltatók a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotásokat a jogosultakkal kötött megállapodásban megjelölt időszakban sugározzák. |
| --- | --- |

(51)

Biztosítani kell, hogy a médiaszolgáltatók a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotásokat a jogosultakkal kötött megállapodásban megjelölt időszakban sugározzák.

| (52) | A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások növelik a fogyasztók választási lehetőségeit. Ezért a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő audiovizuális kereskedelmi közleményt indokolatlan és műszaki szempontból értelmetlen részletesen szabályozni. Ugyanakkor egyértelmű közpolitikai célok elérése érdekében minden audiovizuális kereskedelmi közleménynek a megjelölésre vonatkozó szabályok mellett tiszteletben kell tartania a minőségre vonatkozó alapvető szabályokat is. |
| --- | --- |

(52)

A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások növelik a fogyasztók választási lehetőségeit. Ezért a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő audiovizuális kereskedelmi közleményt indokolatlan és műszaki szempontból értelmetlen részletesen szabályozni. Ugyanakkor egyértelmű közpolitikai célok elérése érdekében minden audiovizuális kereskedelmi közleménynek a megjelölésre vonatkozó szabályok mellett tiszteletben kell tartania a minőségre vonatkozó alapvető szabályokat is.

| (53) | A válaszadás joga megfelelő jogorvoslatot biztosít a televíziós műsorszolgáltatás esetében, és online környezetben is alkalmazható. A kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló ajánlás már tartalmaz megfelelő iránymutatást az intézkedések nemzeti jogban vagy gyakorlatban való végrehajtásához, a válaszadás jogának vagy az ezzel egyenértékű jogorvoslatoknak az online médiával kapcsolatban történő biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(53)

A válaszadás joga megfelelő jogorvoslatot biztosít a televíziós műsorszolgáltatás esetében, és online környezetben is alkalmazható. A kiskorúak és az emberi méltóság védelméről és a válaszadás jogáról szóló ajánlás már tartalmaz megfelelő iránymutatást az intézkedések nemzeti jogban vagy gyakorlatban való végrehajtásához, a válaszadás jogának vagy az ezzel egyenértékű jogorvoslatoknak az online médiával kapcsolatban történő biztosítása érdekében.

| (54) | Amint arra a „határok nélküli televíziózásról” szóló irányelv reklámra vonatkozó rendelkezéseinek bizonyos vonatkozásairól szóló bizottsági értelmező közlemény (24) rámutatott, új reklámtechnikák és marketingmódszerek megjelenésével a hagyományos műsorszolgáltatás keretei között megvalósuló audiovizuális kereskedelmi közleményben olyan új hatékony lehetőségek jöttek létre, amelyek a hagyományos műsorszolgáltatás számára potenciálisan kedvezőbb versenypozíciót biztosítanak a lekérhető szolgáltatásokkal folytatott versenyben. |
| --- | --- |

(54)

Amint arra a „határok nélküli televíziózásról” szóló irányelv reklámra vonatkozó rendelkezéseinek bizonyos vonatkozásairól szóló bizottsági értelmező közlemény (24) rámutatott, új reklámtechnikák és marketingmódszerek megjelenésével a hagyományos műsorszolgáltatás keretei között megvalósuló audiovizuális kereskedelmi közleményben olyan új hatékony lehetőségek jöttek létre, amelyek a hagyományos műsorszolgáltatás számára potenciálisan kedvezőbb versenypozíciót biztosítanak a lekérhető szolgáltatásokkal folytatott versenyben.

| (55) | A kereskedelem és a technológiai fejlődés több választási lehetőséget kínál, és nagyobb felelősséget vár el a felhasználótól az audiovizuális médiaszolgáltatások igénybevételében. Annak érdekében, hogy a szabályozás arányos maradjon az elérendő közérdekű célokkal, a televíziós műsorszolgáltatás tekintetében bizonyos fokú rugalmasságot kell lehetővé tenni: az elkülönítés elvét a televíziós reklámra és a televíziós vásárlásra kell korlátozni, míg bizonyos feltételek megléte esetén engedélyezni kell a termékmegjelenítést, kivéve ha valamely tagállam másként határoz, és egyes mennyiségi korlátozásokat el kell törölni. A burkolt termékmegjelenítést azonban tiltani kell. Az elkülönítés elvének nem szabad megakadályoznia új reklámtechnikák alkalmazását. |
| --- | --- |

(55)

A kereskedelem és a technológiai fejlődés több választási lehetőséget kínál, és nagyobb felelősséget vár el a felhasználótól az audiovizuális médiaszolgáltatások igénybevételében. Annak érdekében, hogy a szabályozás arányos maradjon az elérendő közérdekű célokkal, a televíziós műsorszolgáltatás tekintetében bizonyos fokú rugalmasságot kell lehetővé tenni: az elkülönítés elvét a televíziós reklámra és a televíziós vásárlásra kell korlátozni, míg bizonyos feltételek megléte esetén engedélyezni kell a termékmegjelenítést, kivéve ha valamely tagállam másként határoz, és egyes mennyiségi korlátozásokat el kell törölni. A burkolt termékmegjelenítést azonban tiltani kell. Az elkülönítés elvének nem szabad megakadályoznia új reklámtechnikák alkalmazását.

| (56) | Az ezen irányelvben szabályozott kereskedelmi gyakorlat körén kívül az audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő tisztességtelen, például megtévesztő vagy agresszív kereskedelmi gyakorlatra a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (25) kell alkalmazni. Ezen túlmenően, mivel a cigaretta és más dohánytermékek nyomtatott sajtóban, információs társadalmi szolgáltatásokban és rádiós műsorszolgáltatásokban történő reklámozását megtiltó 2003/33/EK irányelv nem érinti a 89/552/EGK irányelv rendelkezéseit, az audiovizuális szolgáltatások különleges jellegére tekintettel a tagállamok dohánytermékek reklámozására és támogatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) és a 89/552/EGK irányelv közötti viszonynak ezen irányelv hatálybalépését követően is változatlannak kell maradnia. Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) egyes gyógyszerkészítmények nyilvános reklámozását megtiltó 88. cikkének (1) bekezdése ugyanezen cikk (5) bekezdése értelmében alkalmazandó, nem sértve a 89/552/EGK irányelv 14. cikkének rendelkezéseit; a 2001/83/EK irányelv és a 89/552/EGK irányelv közötti viszonynak ezen irányelv hatálybalépését követően is változatlannak kell maradnia. Továbbá ezen irányelv nem sérti az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (28). |
| --- | --- |

(56)

Az ezen irányelvben szabályozott kereskedelmi gyakorlat körén kívül az audiovizuális médiaszolgáltatásokban megjelenő tisztességtelen, például megtévesztő vagy agresszív kereskedelmi gyakorlatra a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (25) kell alkalmazni. Ezen túlmenően, mivel a cigaretta és más dohánytermékek nyomtatott sajtóban, információs társadalmi szolgáltatásokban és rádiós műsorszolgáltatásokban történő reklámozását megtiltó 2003/33/EK irányelv nem érinti a 89/552/EGK irányelv rendelkezéseit, az audiovizuális szolgáltatások különleges jellegére tekintettel a tagállamok dohánytermékek reklámozására és támogatására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 2003. május 26-i 2003/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (26) és a 89/552/EGK irányelv közötti viszonynak ezen irányelv hatálybalépését követően is változatlannak kell maradnia. Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (27) egyes gyógyszerkészítmények nyilvános reklámozását megtiltó 88. cikkének (1) bekezdése ugyanezen cikk (5) bekezdése értelmében alkalmazandó, nem sértve a 89/552/EGK irányelv 14. cikkének rendelkezéseit; a 2001/83/EK irányelv és a 89/552/EGK irányelv közötti viszonynak ezen irányelv hatálybalépését követően is változatlannak kell maradnia. Továbbá ezen irányelv nem sérti az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (28).

| (57) | Tekintettel arra, hogy az új technológiák – például a digitális videofelvevő készülékek és a megnövekedett csatornaválaszték – alkalmazásából adódóan megnövekedett azon lehetőségek száma, amelyek révén a nézők elkerülhetik a reklámokat, többé nem indokoltak a reklámbejátszások elhelyezésére vonatkozó, a nézők védelmét célzó részletes szabályok. Miközben ezen irányelv nem növeli a reklámra fordítható műsoridő hosszát, nagyobb rugalmasságot biztosít a műsorszolgáltató számára azzal a megkötéssel, hogy a reklám nem bonthatja meg indokolatlanul a műsorszámok egységét. |
| --- | --- |

(57)

Tekintettel arra, hogy az új technológiák – például a digitális videofelvevő készülékek és a megnövekedett csatornaválaszték – alkalmazásából adódóan megnövekedett azon lehetőségek száma, amelyek révén a nézők elkerülhetik a reklámokat, többé nem indokoltak a reklámbejátszások elhelyezésére vonatkozó, a nézők védelmét célzó részletes szabályok. Miközben ezen irányelv nem növeli a reklámra fordítható műsoridő hosszát, nagyobb rugalmasságot biztosít a műsorszolgáltató számára azzal a megkötéssel, hogy a reklám nem bonthatja meg indokolatlanul a műsorszámok egységét.

| (58) | Ezen irányelv védelemben kívánja részesíteni az európai televíziózás különleges jellegét, amelyben a reklám lehetőség szerint a műsorszámok között helyezkedik el, ezért korlátozásokat ír elő a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a televízió céljára készült filmek, valamint egyes, továbbra is védendő műsorkategóriák lehetséges megszakításaira. |
| --- | --- |

(58)

Ezen irányelv védelemben kívánja részesíteni az európai televíziózás különleges jellegét, amelyben a reklám lehetőség szerint a műsorszámok között helyezkedik el, ezért korlátozásokat ír elő a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a televízió céljára készült filmek, valamint egyes, továbbra is védendő műsorkategóriák lehetséges megszakításaira.

| (59) | A televíziós reklámra fordított napi műsoridő létező korlátozása eddig is inkább csak elméleti jelentőségű volt. Az óránkénti korlátozás fontosabb, mert főműsoridőben is kifejti hatását. Ezért a napi korlátot el kell törölni, az óránkénti korlátot pedig a televíziós reklámok és a televíziós vásárlási reklámok tekintetében fenn kell tartani. A fogyasztók rendelkezésére álló nagyobb választék miatt ugyancsak indokolatlannak tűnik a televíziós vásárlásra vagy reklámra szakosodott csatornákra előírt időkorlátozás fenntartása. A televíziós reklámbejátszások és a televíziós vásárlási bejátszások óránkénti 20 %-os korlátozása ugyanakkor érvényben marad. A televíziós reklámbejátszás fogalma alatt az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének i) pontjában meghatározott, tizenkét percet meg nem haladó időtartamú televíziós reklámot kell érteni. |
| --- | --- |

(59)

A televíziós reklámra fordított napi műsoridő létező korlátozása eddig is inkább csak elméleti jelentőségű volt. Az óránkénti korlátozás fontosabb, mert főműsoridőben is kifejti hatását. Ezért a napi korlátot el kell törölni, az óránkénti korlátot pedig a televíziós reklámok és a televíziós vásárlási reklámok tekintetében fenn kell tartani. A fogyasztók rendelkezésére álló nagyobb választék miatt ugyancsak indokolatlannak tűnik a televíziós vásárlásra vagy reklámra szakosodott csatornákra előírt időkorlátozás fenntartása. A televíziós reklámbejátszások és a televíziós vásárlási bejátszások óránkénti 20 %-os korlátozása ugyanakkor érvényben marad. A televíziós reklámbejátszás fogalma alatt az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikkének i) pontjában meghatározott, tizenkét percet meg nem haladó időtartamú televíziós reklámot kell érteni.

| (60) | Ezen irányelv tiltja a burkolt audiovizuális kereskedelmi közleményt, mert az negatív hatással van a fogyasztókra. A burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény tilalma ezen irányelv keretében nem vonatkozik a jogszerű termékmegjelenítésre, amennyiben a nézőt megfelelő módon tájékoztatják a termékmegjelenítés létéről. Erre úgy kerülhet sor, hogy jelzik – például egy semleges logóval – hogy egy adott műsorszámban termékmegjelenítés történik. |
| --- | --- |

(60)

Ezen irányelv tiltja a burkolt audiovizuális kereskedelmi közleményt, mert az negatív hatással van a fogyasztókra. A burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény tilalma ezen irányelv keretében nem vonatkozik a jogszerű termékmegjelenítésre, amennyiben a nézőt megfelelő módon tájékoztatják a termékmegjelenítés létéről. Erre úgy kerülhet sor, hogy jelzik – például egy semleges logóval – hogy egy adott műsorszámban termékmegjelenítés történik.

| (61) | A termékmegjelenítés a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a televízió céljára készült filmek körében valós gyakorlatnak számít, de a tagállamok eltérően szabályozzák. A versenyegyenlőség biztosítása és ezáltal az európai médiaipar versenyképességének fokozása érdekében el kell fogadni a termékmegjelenítésre vonatkozó szabályokat. A termékmegjelenítés ezen irányelv által bevezetett fogalma minden olyan audiovizuális kereskedelmi közleményt magában foglal, amely terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy mindezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy az – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – műsorszámban jelenik meg. Az áruk vagy szolgáltatások ingyenes nyújtása, mint például a produkciós kellékek vagy díjak, csak akkor tekinthetők termékmegjelenítésnek, ha az érintett áruk vagy szolgáltatások jelentős értékűek. A termékmegjelenítésre ugyanazok a mennyiségi szabályok és korlátozások alkalmazandók, mint az audiovizuális kereskedelmi közleményre. A támogatás és a termékmegjelenítés közötti különbség döntő kritériuma az, hogy termékmegjelenítés esetén a termékre való utalás beépül a műsorszámba, az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikke m) pontjában foglalt fogalommeghatározás ezért tartalmazza a „műsorszámban” szót. Ezzel szemben a támogatóra való utalást meg lehet jeleníteni a műsorszám közben, de ez nem képezi a cselekmény részét. |
| --- | --- |

(61)

A termékmegjelenítés a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a televízió céljára készült filmek körében valós gyakorlatnak számít, de a tagállamok eltérően szabályozzák. A versenyegyenlőség biztosítása és ezáltal az európai médiaipar versenyképességének fokozása érdekében el kell fogadni a termékmegjelenítésre vonatkozó szabályokat. A termékmegjelenítés ezen irányelv által bevezetett fogalma minden olyan audiovizuális kereskedelmi közleményt magában foglal, amely terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy mindezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy az – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – műsorszámban jelenik meg. Az áruk vagy szolgáltatások ingyenes nyújtása, mint például a produkciós kellékek vagy díjak, csak akkor tekinthetők termékmegjelenítésnek, ha az érintett áruk vagy szolgáltatások jelentős értékűek. A termékmegjelenítésre ugyanazok a mennyiségi szabályok és korlátozások alkalmazandók, mint az audiovizuális kereskedelmi közleményre. A támogatás és a termékmegjelenítés közötti különbség döntő kritériuma az, hogy termékmegjelenítés esetén a termékre való utalás beépül a műsorszámba, az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikke m) pontjában foglalt fogalommeghatározás ezért tartalmazza a „műsorszámban” szót. Ezzel szemben a támogatóra való utalást meg lehet jeleníteni a műsorszám közben, de ez nem képezi a cselekmény részét.

| (62) | A termékmegjelenítést alapvetően meg kell tiltani. Mindazonáltal bizonyos műsortípusok esetében pozitív lista alapján helyénvaló eltérést biztosítani. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezeket az eltéréseket részben vagy egészben ne alkalmazzák, például azáltal, hogy a termékmegjelenítést csak olyan műsorszámokban engedélyezik, amelyeket nem kizárólag abban a tagállamukban gyártottak. |
| --- | --- |

(62)

A termékmegjelenítést alapvetően meg kell tiltani. Mindazonáltal bizonyos műsortípusok esetében pozitív lista alapján helyénvaló eltérést biztosítani. A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy ezeket az eltéréseket részben vagy egészben ne alkalmazzák, például azáltal, hogy a termékmegjelenítést csak olyan műsorszámokban engedélyezik, amelyeket nem kizárólag abban a tagállamukban gyártottak.

| (63) | Tilos továbbá a támogatás és a termékmegjelenítés, amennyiben a médiaszolgáltató felelősségét és szerkesztői függetlenségét érintő módon befolyásolnák a műsorszámok tartalmát. A tematikus megjelenítés esetében ez a helyzet áll fenn. |
| --- | --- |

(63)

Tilos továbbá a támogatás és a termékmegjelenítés, amennyiben a médiaszolgáltató felelősségét és szerkesztői függetlenségét érintő módon befolyásolnák a műsorszámok tartalmát. A tematikus megjelenítés esetében ez a helyzet áll fenn.

| (64) | A fogyatékkal élőknek és az időseknek a Közösség társadalmi és kulturális életében való részvételére és az abba történő integrációra való joga elválaszthatatlanul összekapcsolódik a hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával. A hozzáférhetőség lehetővé tételének módjai magukban foglalják többek között a jelbeszédet, a feliratozást, a hangos kísérőszöveget és a közérthető képernyőmenüket, de nem korlátózódnak kizárólag ezekre. |
| --- | --- |

(64)

A fogyatékkal élőknek és az időseknek a Közösség társadalmi és kulturális életében való részvételére és az abba történő integrációra való joga elválaszthatatlanul összekapcsolódik a hozzáférhető audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtásával. A hozzáférhetőség lehetővé tételének módjai magukban foglalják többek között a jelbeszédet, a feliratozást, a hangos kísérőszöveget és a közérthető képernyőmenüket, de nem korlátózódnak kizárólag ezekre.

| (65) | A Szerződés által a tagállamokra ruházott feladatok alapján ezen irányelv átültetéséért és tényleges végrehajtásáért a tagállamok felelősek. A tagállamok megválaszthatják a jogi hagyományaiknak és meglévő struktúráiknak megfelelő eszközöket és különösen a hatáskörrel rendelkező független szabályozó szerveik formáját, annak érdekében, hogy az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos tevékenységüket részrehajlástól mentesen és átlátható módon végezhessék. Konkrétabban, a tagállamok által megválasztott eszközöknek hozzá kellene járulniuk a médiapluralizmus előmozdításához. |
| --- | --- |

(65)

A Szerződés által a tagállamokra ruházott feladatok alapján ezen irányelv átültetéséért és tényleges végrehajtásáért a tagállamok felelősek. A tagállamok megválaszthatják a jogi hagyományaiknak és meglévő struktúráiknak megfelelő eszközöket és különösen a hatáskörrel rendelkező független szabályozó szerveik formáját, annak érdekében, hogy az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos tevékenységüket részrehajlástól mentesen és átlátható módon végezhessék. Konkrétabban, a tagállamok által megválasztott eszközöknek hozzá kellene járulniuk a médiapluralizmus előmozdításához.

| (66) | Ezen irányelv helyes alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen a tagállamok hatáskörrel rendelkező szabályozó szervei és a Bizottság közötti szoros együttműködés. Különösen fontos a tagállamok közötti és a tagállamok szabályozó szervei közötti hasonlóan szoros együttműködés azon hatások tekintetében, amelyekkel az egyik tagállamban letelepedett műsorszolgáltató egy másik tagállamban bírhat. Ha a nemzeti jog engedélyezési eljárást ír elő, és több mint egy tagállam érintett, kívánatos, hogy az érintett szervek között még az ilyen engedélyek kiadása előtt kerüljön sor kapcsolatfelvételre. Ezen együttműködésnek ki kell terjednie valamennyi, az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv és különösen annak 2., 2a. és 3. cikke által összehangolt területre. |
| --- | --- |

(66)

Ezen irányelv helyes alkalmazásának biztosítása érdekében elengedhetetlen a tagállamok hatáskörrel rendelkező szabályozó szervei és a Bizottság közötti szoros együttműködés. Különösen fontos a tagállamok közötti és a tagállamok szabályozó szervei közötti hasonlóan szoros együttműködés azon hatások tekintetében, amelyekkel az egyik tagállamban letelepedett műsorszolgáltató egy másik tagállamban bírhat. Ha a nemzeti jog engedélyezési eljárást ír elő, és több mint egy tagállam érintett, kívánatos, hogy az érintett szervek között még az ilyen engedélyek kiadása előtt kerüljön sor kapcsolatfelvételre. Ezen együttműködésnek ki kell terjednie valamennyi, az ezen irányelv által módosított 89/552/EGK irányelv és különösen annak 2., 2a. és 3. cikke által összehangolt területre.

| (67) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében egy belső határok nélküli térség megteremtését a közérdekű célok – különösen a kiskorúak és az emberi méltóság magas szintű védelmének és a fogyatékkal élő személyek jogai megerősítésének egyidejű biztosítása mellett – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezen irányelv léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(67)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen az audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében egy belső határok nélküli térség megteremtését a közérdekű célok – különösen a kiskorúak és az emberi méltóság magas szintű védelmének és a fogyatékkal élő személyek jogai megerősítésének egyidejű biztosítása mellett – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért ezen irányelv léptéke és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (68) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (29) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(68)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (29) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, illetve a Közösség érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 89/552/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A cím helyébe a következő cím lép: |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő cím lép:

| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen irányelv alkalmazásában:






  a) | »audiovizuális médiaszolgáltatás«:






  — | a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelyért egy médiaszolgáltató szerkesztői felelősséget visel, és amelynek elsődleges célja műsorszámoknak tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül. Az ilyen audiovizuális médiaszolgáltatás vagy az ezen cikk e) pontjában meghatározott televíziós műsorszolgáltatás, vagy az ezen cikk g) pontjában meghatározott lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás,
  és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)

»audiovizuális médiaszolgáltatás«:

—

a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelyért egy médiaszolgáltató szerkesztői felelősséget visel, és amelynek elsődleges célja műsorszámoknak tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül. Az ilyen audiovizuális médiaszolgáltatás vagy az ezen cikk e) pontjában meghatározott televíziós műsorszolgáltatás, vagy az ezen cikk g) pontjában meghatározott lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás,

és/vagy

| — | audiovizuális kereskedelmi közlemény; |
| --- | --- |

—

audiovizuális kereskedelmi közlemény;

| b) | »műsorszám«: hangos vagy néma mozgóképek sorozata, amely egy médiaszolgáltató által kialakított műsorrendben vagy műsorkínálatban önálló egységet alkot, és amelynek formája és tartalma a televíziós műsorszolgáltatáséval összehasonlítható. Műsorszámok magukban foglalják például az egész estés filmeket, sporteseményeket, vígjátékokat, dokumentumfilmeket, gyermekműsorokat és az eredeti drámákat; |
| --- | --- |

b)

»műsorszám«: hangos vagy néma mozgóképek sorozata, amely egy médiaszolgáltató által kialakított műsorrendben vagy műsorkínálatban önálló egységet alkot, és amelynek formája és tartalma a televíziós műsorszolgáltatáséval összehasonlítható. Műsorszámok magukban foglalják például az egész estés filmeket, sporteseményeket, vígjátékokat, dokumentumfilmeket, gyermekműsorokat és az eredeti drámákat;

| c) | »szerkesztői felelősség«: a műsorszámok kiválasztása és összeállítása – televíziós műsorszolgáltatás esetében a műsorszámok időbeli összeállítása, lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások esetében pedig a műsorkínálat összeállítása – során megvalósuló tényleges ellenőrzés. A szerkesztői felelősség nem eredményez szükségszerűen a nemzeti jog szerinti jogi felelősséget a nyújtott tartalom vagy szolgáltatás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

»szerkesztői felelősség«: a műsorszámok kiválasztása és összeállítása – televíziós műsorszolgáltatás esetében a műsorszámok időbeli összeállítása, lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások esetében pedig a műsorkínálat összeállítása – során megvalósuló tényleges ellenőrzés. A szerkesztői felelősség nem eredményez szükségszerűen a nemzeti jog szerinti jogi felelősséget a nyújtott tartalom vagy szolgáltatás tekintetében;

| d) | »médiaszolgáltató«: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerkesztői felelősséget visel az audiovizuális médiaszolgáltatás audiovizuális tartalmának megválasztásáért, és meghatározza annak elrendezését; |
| --- | --- |

d)

»médiaszolgáltató«: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely szerkesztői felelősséget visel az audiovizuális médiaszolgáltatás audiovizuális tartalmának megválasztásáért, és meghatározza annak elrendezését;

| e) | »televíziós műsorszolgáltatás« (azaz lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás): a médiaszolgáltató által nyújtott, műsorszámok műsorrend alapján történő egyidejű megtekintését lehetővé tévő audiovizuális médiaszolgáltatás; |
| --- | --- |

e)

»televíziós műsorszolgáltatás« (azaz lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás): a médiaszolgáltató által nyújtott, műsorszámok műsorrend alapján történő egyidejű megtekintését lehetővé tévő audiovizuális médiaszolgáltatás;

| f) | »műsorszolgáltató«: televíziós műsorszolgáltatást nyújtó médiaszolgáltató; |
| --- | --- |

f)

»műsorszolgáltató«: televíziós műsorszolgáltatást nyújtó médiaszolgáltató;

| g) | »lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás« (azaz nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás): olyan, médiaszolgáltató által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató által összeállított műsorkínálat alapján a felhasználó egyéni kérés alapján, az általa kiválasztott időpontban tekintheti meg a műsorszámokat; |
| --- | --- |

g)

»lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás« (azaz nem lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás): olyan, médiaszolgáltató által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató által összeállított műsorkínálat alapján a felhasználó egyéni kérés alapján, az általa kiválasztott időpontban tekintheti meg a műsorszámokat;

| h) | »audiovizuális kereskedelmi közlemény«: olyan hangos vagy néma képek, amelyek célja gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személy árujának, szolgáltatásának vagy arculatának közvetlen vagy közvetett népszerűsítése. Az ilyen képek fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében, vagy önreklámozás céljából kísérnek egy műsorszámot, vagy szerepelnek abban. Az audiovizuális kereskedelmi közlemény formái közé tartozik többek között a televíziós reklám, a támogatás, a televíziós vásárlás és a termékmegjelenítés; |
| --- | --- |

h)

»audiovizuális kereskedelmi közlemény«: olyan hangos vagy néma képek, amelyek célja gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személy árujának, szolgáltatásának vagy arculatának közvetlen vagy közvetett népszerűsítése. Az ilyen képek fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében, vagy önreklámozás céljából kísérnek egy műsorszámot, vagy szerepelnek abban. Az audiovizuális kereskedelmi közlemény formái közé tartozik többek között a televíziós reklám, a támogatás, a televíziós vásárlás és a termékmegjelenítés;

| i) | »televíziós reklám«: bármilyen formájú közlemény, amelyet köz- vagy magánvállalkozás vagy természetes személy fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében vagy önreklámozás céljából egy szakma, üzlet, foglalkozás vagy hivatás tekintetében közvetít annak érdekében, hogy fizetés ellenében előmozdítsa áruk vagy szolgáltatások értékesítését, beleértve az ingatlanokat, a jogokat és a kötelezettségeket is; |
| --- | --- |

i)

»televíziós reklám«: bármilyen formájú közlemény, amelyet köz- vagy magánvállalkozás vagy természetes személy fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében vagy önreklámozás céljából egy szakma, üzlet, foglalkozás vagy hivatás tekintetében közvetít annak érdekében, hogy fizetés ellenében előmozdítsa áruk vagy szolgáltatások értékesítését, beleértve az ingatlanokat, a jogokat és a kötelezettségeket is;

| j) | »burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás nyújtója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorszámban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a médiaszolgáltató szándéka szerint reklámcélokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást különösen akkor kell szándékosnak tekinteni, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják; |
| --- | --- |

j)

»burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás nyújtója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorszámban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a médiaszolgáltató szándéka szerint reklámcélokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást különösen akkor kell szándékosnak tekinteni, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják;

| k) | »támogatás«: olyan hozzájárulás, amelyet audiovizuális médiaszolgáltatás nyújtásával vagy audiovizuális alkotások készítésével nem foglalkozó köz- vagy magánvállalkozás vagy természetes személy nyújt audiovizuális médiaszolgáltatások vagy műsorszámok finanszírozására azzal a céllal, hogy népszerűsítse nevét, védjegyét, arculatát, tevékenységét vagy termékeit; |
| --- | --- |

k)

»támogatás«: olyan hozzájárulás, amelyet audiovizuális médiaszolgáltatás nyújtásával vagy audiovizuális alkotások készítésével nem foglalkozó köz- vagy magánvállalkozás vagy természetes személy nyújt audiovizuális médiaszolgáltatások vagy műsorszámok finanszírozására azzal a céllal, hogy népszerűsítse nevét, védjegyét, arculatát, tevékenységét vagy termékeit;

| l) | »televíziós vásárlás«: olyan közvetlen ajánlatok, amelyeket fizetés ellenében közvetítenek a közönségnek áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából, beleértve az ingatlanokat, a jogokat és a kötelezettségeket is; |
| --- | --- |

l)

»televíziós vásárlás«: olyan közvetlen ajánlatok, amelyeket fizetés ellenében közvetítenek a közönségnek áruk vagy szolgáltatások értékesítése céljából, beleértve az ingatlanokat, a jogokat és a kötelezettségeket is;

| m) | »termékmegjelenítés«: az audiovizuális kereskedelmi közlemény bármely olyan formája, amely terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy ezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy az – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – egy műsorszámban jelenik meg; |
| --- | --- |

m)

»termékmegjelenítés«: az audiovizuális kereskedelmi közlemény bármely olyan formája, amely terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy ezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy az – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – egy műsorszámban jelenik meg;

| n) | i. | »európai alkotások« a következők:






  — | a tagállamokból származó alkotások, |
| --- | --- | --- | --- |

n)

i.

»európai alkotások« a következők:

—

a tagállamokból származó alkotások,

| — | az Európa Tanácsnak a határokat átlépő televíziózásról szóló európai egyezménye részes feleinek számító harmadik európai államokból származó alkotások, amelyek megfelelnek a ii. alpont feltételeinek, |
| --- | --- |

—

az Európa Tanácsnak a határokat átlépő televíziózásról szóló európai egyezménye részes feleinek számító harmadik európai államokból származó alkotások, amelyek megfelelnek a ii. alpont feltételeinek,

| — | a Közösség és harmadik országok között az audiovizuális ágazatra vonatkozóan létrejött megállapodások keretében, koprodukcióban elkészített olyan alkotások, amelyek megfelelnek a vonatkozó megállapodások feltételeinek. |
| --- | --- |

—

a Közösség és harmadik országok között az audiovizuális ágazatra vonatkozóan létrejött megállapodások keretében, koprodukcióban elkészített olyan alkotások, amelyek megfelelnek a vonatkozó megállapodások feltételeinek.

| — | A második és harmadik francia bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamokból származó alkotásokra ne vonatkozzanak az érintett harmadik országokban megkülönböztető intézkedések. |
| --- | --- |

—

A második és harmadik francia bekezdés rendelkezéseinek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamokból származó alkotásokra ne vonatkozzanak az érintett harmadik országokban megkülönböztető intézkedések.

| ii. | Az i. alpont első és második francia bekezdésében említett alkotások elsősorban olyan alkotások, amelyek az ugyanezen francia bekezdésekben említett egy vagy több államban lakóhellyel rendelkező szerzőkkel és munkatársak közreműködésével készültek, feltéve hogy megfelelnek a következő három feltétel egyikének:






  — | az említett államok közül egyben vagy többen letelepedett egy vagy több producer alkotásai, vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

Az i. alpont első és második francia bekezdésében említett alkotások elsősorban olyan alkotások, amelyek az ugyanezen francia bekezdésekben említett egy vagy több államban lakóhellyel rendelkező szerzőkkel és munkatársak közreműködésével készültek, feltéve hogy megfelelnek a következő három feltétel egyikének:

—

az említett államok közül egyben vagy többen letelepedett egy vagy több producer alkotásai, vagy

| — | az alkotások gyártását az említett tagállamok közül egyben vagy többen letelepedett egy vagy több producer felügyeli, és ténylegesen ellenőrzi, vagy |
| --- | --- |

—

az alkotások gyártását az említett tagállamok közül egyben vagy többen letelepedett egy vagy több producer felügyeli, és ténylegesen ellenőrzi, vagy

| — | az összes koprodukciós költséghez túlnyomó részben az említett államok koproducerei járultak hozzá, és a koprodukciót nem az említett államokon kívül letelepedett egy vagy több producer ellenőrzi. |
| --- | --- |

—

az összes koprodukciós költséghez túlnyomó részben az említett államok koproducerei járultak hozzá, és a koprodukciót nem az említett államokon kívül letelepedett egy vagy több producer ellenőrzi.

| iii. | Azon alkotások, amelyek az i. alpont értelmében nem európai alkotások, de amelyek a tagállamok és harmadik országok között kötött kétoldalú koprodukciós szerződések keretében készültek, európai alkotásoknak tekintendők, feltéve hogy a közösségi koproducerek biztosítják a gyártási összköltség többségét, és hogy a gyártást nem a tagállamokon kívül letelepedett egy vagy több producer irányítja.”. |
| --- | --- |

iii.

Azon alkotások, amelyek az i. alpont értelmében nem európai alkotások, de amelyek a tagállamok és harmadik országok között kötött kétoldalú koprodukciós szerződések keretében készültek, európai alkotásoknak tekintendők, feltéve hogy a közösségi koproducerek biztosítják a gyártási összköltség többségét, és hogy a gyártást nem a tagállamokon kívül letelepedett egy vagy több producer irányítja.”.

| 3. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatók által közvetített valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatás megfeleljen az adott tagállamban a nagyközönségnek szánt audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó jogrendszer szabályainak.
  (2)   Ezen irányelv alkalmazásában egy tagállam joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatók a következők:






  a) | azok, amelyek a (3) bekezdés szerint az adott tagállamban telepedtek le; vagy |
| --- | --- | --- |

3.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatók által közvetített valamennyi audiovizuális médiaszolgáltatás megfeleljen az adott tagállamban a nagyközönségnek szánt audiovizuális médiaszolgáltatásokra alkalmazandó jogrendszer szabályainak.

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában egy tagállam joghatósága alá tartozó médiaszolgáltatók a következők:

a)

azok, amelyek a (3) bekezdés szerint az adott tagállamban telepedtek le; vagy

| b) | azok, amelyekre a (4) bekezdés alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

azok, amelyekre a (4) bekezdés alkalmazandó.

(3)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő esetekben kell egy médiaszolgáltatót egy tagállamban letelepedettnek tekinteni:

| a) | a médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye az adott tagállamban található, és az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos szerkesztői döntéseket abban a tagállamban hozzák; |
| --- | --- |

a)

a médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye az adott tagállamban található, és az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos szerkesztői döntéseket abban a tagállamban hozzák;

| b) | ha a médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye az egyik tagállamban található, de az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos szerkesztői döntéseket egy másik tagállamban hozzák, azt abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, amelyikben az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenységben közreműködő munkaerő jelentős része működik. Ha az érintett tagállamok mindegyikében működik az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában közreműködő munkaerő jelentős része, akkor a médiaszolgáltatót abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, amelyikben központi ügyvezetésének helye található. Ha az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában közreműködő munkaerő jelentős része az említett tagállamok egyikében sem működik, a médiaszolgáltatót abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, ahol az adott tagállam joga szerint elsőként megkezdte tevékenységét, feltéve hogy folyamatos és tényleges kapcsolatot tart fenn annak a tagállamnak a gazdaságával; |
| --- | --- |

b)

ha a médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye az egyik tagállamban található, de az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos szerkesztői döntéseket egy másik tagállamban hozzák, azt abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, amelyikben az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenységben közreműködő munkaerő jelentős része működik. Ha az érintett tagállamok mindegyikében működik az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában közreműködő munkaerő jelentős része, akkor a médiaszolgáltatót abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, amelyikben központi ügyvezetésének helye található. Ha az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában közreműködő munkaerő jelentős része az említett tagállamok egyikében sem működik, a médiaszolgáltatót abban a tagállamban kell letelepedettnek tekinteni, ahol az adott tagállam joga szerint elsőként megkezdte tevékenységét, feltéve hogy folyamatos és tényleges kapcsolatot tart fenn annak a tagállamnak a gazdaságával;

| c) | ha egy médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye egy tagállamban található, de az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos döntéseket egy harmadik országban hozzák, vagy fordítva, azt az érintett tagállamban letelepedettnek kell tekinteni, feltéve hogy az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában szerepet játszó munkaerő jelentős része abban a tagállamban működik. |
| --- | --- |

c)

ha egy médiaszolgáltató központi ügyvezetésének helye egy tagállamban található, de az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos döntéseket egy harmadik országban hozzák, vagy fordítva, azt az érintett tagállamban letelepedettnek kell tekinteni, feltéve hogy az audiovizuális médiaszolgáltatással kapcsolatos tevékenység folytatásában szerepet játszó munkaerő jelentős része abban a tagállamban működik.

(4)   Azokat a médiaszolgáltatókat, amelyekre a (3) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók, egy tagállam joghatósága alá tartozónak kell tekinteni a következő esetekben:

| a) | az adott tagállamban található műholdas feladó-állomást használnak; |
| --- | --- |

a)

az adott tagállamban található műholdas feladó-állomást használnak;

| b) | bár nem használnak az adott tagállamban található műholdas feladó-állomást, a műholdnak az adott tagállam tulajdonában lévő átviteli kapacitását használják. |
| --- | --- |

b)

bár nem használnak az adott tagállamban található műholdas feladó-állomást, a műholdnak az adott tagállam tulajdonában lévő átviteli kapacitását használják.

(5)   Ha a (3) és (4) bekezdés szerint nem dönthető el, hogy melyik tagállamnak van joghatósága, az illetékes tagállam az, amelyben a médiaszolgáltató a Szerződés 43–48. cikkének értelmében letelepedett.

(6)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az olyan, kizárólag harmadik országokban történő vételre szánt audiovizuális médiaszolgáltatásokra, amelyek szokásos fogyasztói eszközökkel közvetlenül vagy közvetve nem foghatók nyilvánosan egy vagy több tagállamban.”.

| 4. | A 2a. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok biztosítják a más tagállamokból származó audiovizuális médiaszolgáltatások vételének szabadságát, és nem korlátozzák a területükön azok továbbközvetítését olyan okokból, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területekre vonatkoznak.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 2a. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok biztosítják a más tagállamokból származó audiovizuális médiaszolgáltatások vételének szabadságát, és nem korlátozzák a területükön azok továbbközvetítését olyan okokból, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területekre vonatkoznak.”;

| b) | A (2) bekezdés bevezető mondata és a) pontja helyébe a következő lép:
  „(2)   A tagállamok a televíziós műsorszolgáltatás tekintetében ideiglenesen eltérhetnek az (1) bekezdéstől, ha a következő feltételek teljesülnek:






  a) | a más tagállamból származó televíziós műsorszolgáltatás kifejezetten, nyilvánvalóan és súlyosan sérti a 22. cikk (1) vagy (2) bekezdését és/vagy a 3b. cikket;”; |
| --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés bevezető mondata és a) pontja helyébe a következő lép:

„(2)   A tagállamok a televíziós műsorszolgáltatás tekintetében ideiglenesen eltérhetnek az (1) bekezdéstől, ha a következő feltételek teljesülnek:

a)

a más tagállamból származó televíziós műsorszolgáltatás kifejezetten, nyilvánvalóan és súlyosan sérti a 22. cikk (1) vagy (2) bekezdését és/vagy a 3b. cikket;”;

| c) | A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében a tagállamok az általuk hozott intézkedésekkel eltérhetnek az (1) bekezdéstől egy adott szolgáltatás tekintetében, ha a következő feltételek teljesülnek:






  a) | az intézkedések:






  i. | a következő okok egyike miatt szükségesek:






  — | közrend, különösen a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és üldözése, ideértve a kiskorúak védelmét és a faji, nemi, vallási vagy nemzeti alapú bármilyen gyűlöletre uszítás és az egyének emberi méltóságának megsértése elleni harcot, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   A lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások tekintetében a tagállamok az általuk hozott intézkedésekkel eltérhetnek az (1) bekezdéstől egy adott szolgáltatás tekintetében, ha a következő feltételek teljesülnek:

a)

az intézkedések:

i.

a következő okok egyike miatt szükségesek:

—

közrend, különösen a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése és üldözése, ideértve a kiskorúak védelmét és a faji, nemi, vallási vagy nemzeti alapú bármilyen gyűlöletre uszítás és az egyének emberi méltóságának megsértése elleni harcot,

| — | közegészség-védelem, |
| --- | --- |

—

közegészség-védelem,

| — | közbiztonság, ideértve a nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekek védelmét, |
| --- | --- |

—

közbiztonság, ideértve a nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekek védelmét,

| — | a fogyasztók védelme, ideértve a befektetők védelmét is; |
| --- | --- |

—

a fogyasztók védelme, ideértve a befektetők védelmét is;

| ii. | egy olyan lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás ellen irányulnak, amely az i. alpontban említett célokat sérti, vagy e célokat komolyan és súlyosan veszélyezteti; |
| --- | --- |

ii.

egy olyan lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás ellen irányulnak, amely az i. alpontban említett célokat sérti, vagy e célokat komolyan és súlyosan veszélyezteti;

| iii. | az említett célokkal arányosak; |
| --- | --- |

iii.

az említett célokkal arányosak;

| b) | a szóban forgó intézkedés meghozatala előtt és a bírósági eljárás sérelme nélkül, ideértve az előzetes eljárásokat és a bűnügyi nyomozás keretében végrehajtott intézkedéseket, a tagállam:






  — | felkérte azon tagállamot, amelynek joghatósága alá a szolgáltató tartozik, hogy intézkedjen, és a tagállam ezt nem tette meg, vagy az intézkedések nem voltak megfelelőek, |
| --- | --- | --- |

b)

a szóban forgó intézkedés meghozatala előtt és a bírósági eljárás sérelme nélkül, ideértve az előzetes eljárásokat és a bűnügyi nyomozás keretében végrehajtott intézkedéseket, a tagállam:

—

felkérte azon tagállamot, amelynek joghatósága alá a szolgáltató tartozik, hogy intézkedjen, és a tagállam ezt nem tette meg, vagy az intézkedések nem voltak megfelelőek,

| — | közölte a Bizottsággal és azzal a tagállammal, amelynek joghatósága alá a szolgáltató tartozik, hogy ilyen intézkedést szándékozik tenni. |
| --- | --- |

—

közölte a Bizottsággal és azzal a tagállammal, amelynek joghatósága alá a szolgáltató tartozik, hogy ilyen intézkedést szándékozik tenni.

(5)   A tagállamok sürgős esetben eltérhetnek a (4) bekezdés b) pontjában előírt feltételektől. Ebben az esetben a tagállam az intézkedésről a lehető legrövidebb időn belül értesíti a Bizottságot és azon tagállamot, amelynek joghatósága alá a szolgáltató tartozik, megjelölve azokat az okokat, amelyek miatt a tagállam az esetet sürgősnek tekinti.

(6)   A tagállam (4) és (5) bekezdésben említett eljáráshoz való lehetőségének sérelme nélkül, a Bizottság a lehető legrövidebb időn belül megvizsgálja a közölt intézkedések összeegyeztethetőségét a közösségi joggal. Ha arra a következtetésre jut, hogy az intézkedés összeegyeztethetetlen a közösségi joggal, a Bizottság felkéri a tagállamot, hogy tartózkodjon a tervezett intézkedéstől vagy sürgősen szüntesse meg az intézkedést.”.

| 5. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   A tagállamoknak továbbra is jogukban áll előírni, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az ezen irányelv által összehangolt területeken részletesebb vagy szigorúbb szabályoknak feleljenek meg, feltéve hogy e szabályok megfelelnek a közösségi jognak.
  (2)   Ha a tagállam:






  a) | gyakorolta az (1) bekezdés szerinti, részletesebb vagy szigorúbb általános közérdekű szabályok elfogadására vonatkozó jogát; és |
| --- | --- | --- |

5.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   A tagállamoknak továbbra is jogukban áll előírni, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az ezen irányelv által összehangolt területeken részletesebb vagy szigorúbb szabályoknak feleljenek meg, feltéve hogy e szabályok megfelelnek a közösségi jognak.

(2)   Ha a tagállam:

a)

gyakorolta az (1) bekezdés szerinti, részletesebb vagy szigorúbb általános közérdekű szabályok elfogadására vonatkozó jogát; és

| b) | megállapítja, hogy egy másik tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató valamely televíziós műsorszolgáltatását teljes egészében vagy legnagyobbrészt az ő területére irányítja, |
| --- | --- |

b)

megállapítja, hogy egy másik tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató valamely televíziós műsorszolgáltatását teljes egészében vagy legnagyobbrészt az ő területére irányítja,

kapcsolatba léphet a műsorszolgáltató tekintetében joghatósággal rendelkező tagállammal annak érdekében, hogy a felmerülő problémákra kölcsönösen kielégítő megoldást találjanak. Az első tagállamtól érkező megindokolt kérelem kézhezvételét követően a joghatósággal rendelkező tagállam felszólítja a műsorszolgáltatót, hogy tegyen eleget a kérdéses általános közérdekű szabályoknak. A joghatósággal rendelkező tagállam a kérelem kézhezvételét követő két hónapon belül tájékoztatja az első tagállamot az elért eredményekről. Bármelyik tagállam felkérheti a 23a. cikk szerint létrehozott kapcsolattartó bizottságot az eset kivizsgálására.

(3)   Ha az első tagállam megállapítja:

| a) | hogy a (2) bekezdés alkalmazása által elért eredmények nem kielégítők; és |
| --- | --- |

a)

hogy a (2) bekezdés alkalmazása által elért eredmények nem kielégítők; és

| b) | hogy az érintett műsorszolgáltató azért telepedett le a joghatósággal rendelkező tagállamban, hogy kijátssza a szigorúbb szabályokat, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területeken alkalmazandók lennének rá, ha a műsorszolgáltató az első tagállamban telepedett volna le, |
| --- | --- |

b)

hogy az érintett műsorszolgáltató azért telepedett le a joghatósággal rendelkező tagállamban, hogy kijátssza a szigorúbb szabályokat, amelyek az ezen irányelv által összehangolt területeken alkalmazandók lennének rá, ha a műsorszolgáltató az első tagállamban telepedett volna le,

úgy megfelelő intézkedéseket fogadhat el az érintett műsorszolgáltatóval szemben.

Ezen intézkedéseknek objektíven szükségeseknek kell lenniük, azokat megkülönböztetés nélkül kell alkalmazni, és arányosnak kell lenniük az elérni kívánt célokkal.

(4)   A tagállamok a (3) bekezdés alapján csak akkor hozhatnak intézkedéseket, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| a) | a tagállam értesítette a Bizottságot és azt a tagállamot, amelyben a műsorszolgáltató letelepedett, az ilyen intézkedések meghozatalára irányuló szándékáról, és megindokolta megállapítását; és |
| --- | --- |

a)

a tagállam értesítette a Bizottságot és azt a tagállamot, amelyben a műsorszolgáltató letelepedett, az ilyen intézkedések meghozatalára irányuló szándékáról, és megindokolta megállapítását; és

| b) | a Bizottság úgy határoz, hogy az intézkedések a közösségi joggal összeegyeztethetőek és különösen az ezen intézkedéseket hozó tagállamoknak a (2) és (3) bekezdés szerinti megállapításai kellően megalapozottak. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság úgy határoz, hogy az intézkedések a közösségi joggal összeegyeztethetőek és különösen az ezen intézkedéseket hozó tagállamoknak a (2) és (3) bekezdés szerinti megállapításai kellően megalapozottak.

(5)   A Bizottság az (4) bekezdés a) pontjában említett értesítéstől számított három hónapon belül határoz. Ha megállapítja, hogy az intézkedések összeegyeztethetetlenek-e a közösségi joggal, akkor az érintett tagállam tartózkodni köteles a javasolt intézkedések meghozatalától.

(6)   A tagállamok jogrendszerük keretei között megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók ténylegesen megfeleljenek ezen irányelv rendelkezéseinek.

(7)   A tagállamok az ezen irányelv által összehangolt területeken a jogrendszerük által lehetővé tett mértékben ösztönzik a nemzeti szintű társ- és/vagy önszabályozási rendszereket. E rendszereket úgy kell kialakítani, hogy azokat a legfontosabb érdekeltek széles körben elfogadják az érintett tagállamokban, és biztosítsák a szabályok tényleges betartását.

(8)   A 2000/31/EK irányelv alkalmazandó, amennyiben ezen irányelv másként nem rendelkezik. Abban az esetben, ha a 2000/31/EK irányelv valamely rendelkezése ellentétes ezen irányelv valamely rendelkezésével, ezen irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, amennyiben ez az irányelv másként nem rendelkezik.”.

| 6. | A 3a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 3a. cikket el kell hagyni.

| 7. | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
  „IIA.   FEJEZET
  VALAMENNYI AUDIOVIZUÁLIS MÉDIASZOLGÁLTATÁSRA ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK
  3a. cikk
  A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatók egyszerűen, közvetlenül és folyamatosan hozzáférhetővé teszik a szolgáltatás igénybe vevői számára legalább:






  a) | a médiaszolgáltató nevét; |
| --- | --- | --- |

7.

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„IIA.   FEJEZET

VALAMENNYI AUDIOVIZUÁLIS MÉDIASZOLGÁLTATÁSRA ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK

3a. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatók egyszerűen, közvetlenül és folyamatosan hozzáférhetővé teszik a szolgáltatás igénybe vevői számára legalább:

a)

a médiaszolgáltató nevét;

| b) | a médiaszolgáltató letelepedési helyének postai címét; |
| --- | --- |

b)

a médiaszolgáltató letelepedési helyének postai címét;

| c) | a médiaszolgáltatóra vonatkozó részletes adatokat – beleértve a médiaszolgáltató elektronikus postacímét vagy honlapjának címét –, amelyek révén gyorsan létesíthető vele közvetlen és tényleges kapcsolat; |
| --- | --- |

c)

a médiaszolgáltatóra vonatkozó részletes adatokat – beleértve a médiaszolgáltató elektronikus postacímét vagy honlapjának címét –, amelyek révén gyorsan létesíthető vele közvetlen és tényleges kapcsolat;

| d) | adott esetben a hatáskörrel rendelkező szabályozó vagy felügyeleti szervek megjelölését. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a hatáskörrel rendelkező szabályozó vagy felügyeleti szervek megjelölését.

3b. cikk

A tagállamok megfelelő eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások ne tartalmazzanak fajon, nemen, vallási vagy nemzetiségi hovatartozáson alapuló gyűlöletkeltést.

3c. cikk

A tagállamoknak ösztönözniük kell a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatókat annak biztosítására, hogy szolgáltatásaikat fokozatosan tegyék hozzáférhetővé a látási vagy hallási fogyatékkal élők számára.

3d. cikk

A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotást ne közvetítsenek a jogosulttal létrejött megállapodásban kikötött időszakon kívül.

3e. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által közölt audiovizuális kereskedelmi közlemény megfeleljen a következő követelményeknek:

| a) | az audiovizuális kereskedelmi közleménynek, mint olyannak, könnyen felismerhetőnek kell lennie. Tilos a burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény; |
| --- | --- |

a)

az audiovizuális kereskedelmi közleménynek, mint olyannak, könnyen felismerhetőnek kell lennie. Tilos a burkolt audiovizuális kereskedelmi közlemény;

| b) | az audiovizuális kereskedelmi közlemény nem alkalmazhat tudatosan nem észlelhető technikákat; |
| --- | --- |

b)

az audiovizuális kereskedelmi közlemény nem alkalmazhat tudatosan nem észlelhető technikákat;

| c) | az audiovizuális kereskedelmi közlemény:






  i. | nem sértheti az emberi méltóságot; |
| --- | --- | --- |

c)

az audiovizuális kereskedelmi közlemény:

i.

nem sértheti az emberi méltóságot;

| ii. | nem tartalmazhat, illetve támogathat a nemen, faji vagy etnikai származáson, nemzetiségen, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- |

ii.

nem tartalmazhat, illetve támogathat a nemen, faji vagy etnikai származáson, nemzetiségen, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést;

| iii. | nem bátoríthat egészségre vagy biztonságra ártalmas magatartásra; |
| --- | --- |

iii.

nem bátoríthat egészségre vagy biztonságra ártalmas magatartásra;

| iv. | nem bátoríthat a környezetvédelem szempontjából nagymértékben káros magatartásra; |
| --- | --- |

iv.

nem bátoríthat a környezetvédelem szempontjából nagymértékben káros magatartásra;

| d) | tilos a cigarettára és más dohánytermékekre vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény minden formája; |
| --- | --- |

d)

tilos a cigarettára és más dohánytermékekre vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény minden formája;

| e) | az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény nem célozhat kifejezetten kiskorúakat, és nem bátoríthat az ilyen italok mértéktelen fogyasztására; |
| --- | --- |

e)

az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi közlemény nem célozhat kifejezetten kiskorúakat, és nem bátoríthat az ilyen italok mértéktelen fogyasztására;

| f) | tilos az olyan gyógyászati termékek, illetve gyógykezelések audiovizuális kereskedelmi közleménye, amelyek csak vényre kaphatók abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a médiaszolgáltató tartozik; |
| --- | --- |

f)

tilos az olyan gyógyászati termékek, illetve gyógykezelések audiovizuális kereskedelmi közleménye, amelyek csak vényre kaphatók abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a médiaszolgáltató tartozik;

| g) | az audiovizuális kereskedelmi közlemény nem okozhatja kiskorúak fizikai vagy erkölcsi romlását. Ennek megfelelően közvetlenül nem buzdíthat kiskorúakat termék vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérbevételére tapasztalatlanságuk vagy hiszékenységük kihasználásával, közvetlenül nem bátoríthat kiskorúakat arra, hogy rábeszéljék szüleiket vagy másokat a reklámozott termék vagy szolgáltatás megvásárlására, nem használhatja ki a kiskorúak szüleik, tanáraik és más személyek iránti különleges bizalmát, és indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetekben. |
| --- | --- |

g)

az audiovizuális kereskedelmi közlemény nem okozhatja kiskorúak fizikai vagy erkölcsi romlását. Ennek megfelelően közvetlenül nem buzdíthat kiskorúakat termék vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérbevételére tapasztalatlanságuk vagy hiszékenységük kihasználásával, közvetlenül nem bátoríthat kiskorúakat arra, hogy rábeszéljék szüleiket vagy másokat a reklámozott termék vagy szolgáltatás megvásárlására, nem használhatja ki a kiskorúak szüleik, tanáraik és más személyek iránti különleges bizalmát, és indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetekben.

(2)   A tagállamoknak és a Bizottságnak ösztönözniük kell a médiaszolgáltatókat arra, hogy magatartási kódexeket dolgozzanak ki az olyan élelmiszerekre és italokra vonatkozó, gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt, nem megfelelő audiovizuális kereskedelmi közleményt illetően, amelyek olyan táplálkozási vagy élettani hatással bíró tápanyagokat és egyéb anyagokat tartalmaznak, különösen zsírt, transz-zsírsavakat, sót/nátriumot és cukrokat, amelyeknek túlzott mértékű bevitele a teljes étrendben nem ajánlott.

3f. cikk

(1)   A támogatott audiovizuális médiaszolgáltatásoknak vagy műsorszámoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

| a) | tartalmuk és – televíziós műsorszolgáltatás esetén – műsorrendjük semmilyen körülmények között nem befolyásolható oly módon, hogy ez hatással legyen a médiaszolgáltató felelősségére és szerkesztői függetlenségére; |
| --- | --- |

a)

tartalmuk és – televíziós műsorszolgáltatás esetén – műsorrendjük semmilyen körülmények között nem befolyásolható oly módon, hogy ez hatással legyen a médiaszolgáltató felelősségére és szerkesztői függetlenségére;

| b) | nem bátoríthatnak közvetlenül – különösen különleges vásárlásösztönző utalások révén – áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére; |
| --- | --- |

b)

nem bátoríthatnak közvetlenül – különösen különleges vásárlásösztönző utalások révén – áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére;

| c) | a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a támogatási megállapodás létéről. A támogatott műsorszámot a támogató neve, logója és/vagy egyéb, a támogatóra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsorszámtól függően alkalmas módon a műsorszám elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni. |
| --- | --- |

c)

a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a támogatási megállapodás létéről. A támogatott műsorszámot a támogató neve, logója és/vagy egyéb, a támogatóra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsorszámtól függően alkalmas módon a műsorszám elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni.

(2)   Audiovizuális médiaszolgáltatásokat vagy műsorszámokat nem támogathat olyan vállalkozás, amelynek elsődleges tevékenysége cigaretta vagy egyéb dohánytermék gyártása vagy értékesítése.

(3)   A gyógyszerkészítmények gyártásával vagy értékesítésével, valamint a gyógykezeléssel foglalkozó vállalkozás által támogatott audiovizuális médiaszolgáltatások vagy műsorszámok népszerűsíthetik a vállalkozás nevét vagy arculatát, de nem népszerűsíthetnek olyan konkrét gyógyszerkészítményeket vagy gyógykezeléseket, amelyek abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a médiaszolgáltató tartozik, csak vény ellenében hozzáférhetők.

(4)   Hírek és aktuális témákról szóló műsorszámok nem támogathatók. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy megtiltják a támogatói logó megjelenítését a gyermekműsorok, a dokumentumfilmek és a vallási műsorok közben.

3g. cikk

(1)   Tilos a termékmegjelenítés.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, ha egy tagállam másként nem határoz, a termékmegjelenítés megengedett:

| — | a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, az audiovizuális médiaszolgáltatások céljára készült filmek és sorozatok, a sportműsorok és a könnyű szórakoztató műsorszámok esetén, vagy |
| --- | --- |

—

a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, az audiovizuális médiaszolgáltatások céljára készült filmek és sorozatok, a sportműsorok és a könnyű szórakoztató műsorszámok esetén, vagy

| — | ha nem kerül sor fizetésre, hanem csak bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat ingyenesen bocsátanak rendelkezésre, például produkciós kellékeket és díjakat, azért, hogy azok valamely műsorba bekerüljenek. |
| --- | --- |

—

ha nem kerül sor fizetésre, hanem csak bizonyos termékeket vagy szolgáltatásokat ingyenesen bocsátanak rendelkezésre, például produkciós kellékeket és díjakat, azért, hogy azok valamely műsorba bekerüljenek.

Az első franciabekezdésben említett eltérés nem vonatkozik a gyermekműsorokra.

A termékmegjelenítést tartalmazó műsorszámoknak legalább az összes alábbi követelménynek meg kell felelniük:

| a) | tartalmuk és televíziós műsorszolgáltatás esetén műsorrendjük semmilyen körülmények között nem befolyásolható oly módon, amely hatással van a médiaszolgáltató felelősségére és szerkesztői függetlenségére; |
| --- | --- |

a)

tartalmuk és televíziós műsorszolgáltatás esetén műsorrendjük semmilyen körülmények között nem befolyásolható oly módon, amely hatással van a médiaszolgáltató felelősségére és szerkesztői függetlenségére;

| b) | nem bátoríthatnak közvetlenül – különösen különleges vásárlásösztönző utalások révén – áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére; |
| --- | --- |

b)

nem bátoríthatnak közvetlenül – különösen különleges vásárlásösztönző utalások révén – áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére;

| c) | nem adhatnak indokolatlan hangsúlyt a szóban forgó terméknek; |
| --- | --- |

c)

nem adhatnak indokolatlan hangsúlyt a szóban forgó terméknek;

| d) | a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a termékmegjelenítés létéről. A termékmegjelenítést tartalmazó műsorszámot a nézők félrevezetésének elkerülése érdekében a műsorszám elején és végén, valamint amikor a reklámblokkokat követően a műsorszám folytatódik, a megfelelő módon meg kell jelölni. |
| --- | --- |

d)

a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a termékmegjelenítés létéről. A termékmegjelenítést tartalmazó műsorszámot a nézők félrevezetésének elkerülése érdekében a műsorszám elején és végén, valamint amikor a reklámblokkokat követően a műsorszám folytatódik, a megfelelő módon meg kell jelölni.

Kivételes esetekben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy lemondanak a d) pontban meghatározott követelményekről, feltéve hogy a szóban forgó műsorszámot nem maga a médiaszolgáltató vagy egy azzal kapcsolatban álló társaság készítette vagy rendelte meg.

(3)   A műsorszámok semmilyen esetben sem tartalmazhatnak az alábbi termékekre vonatkozó termékmegjelenítést:

| — | dohánytermék, cigaretta vagy más, olyan vállalkozástól származó termék, amelynek elsődleges tevékenysége cigaretta vagy egyéb dohánytermék gyártása vagy értékesítése, vagy |
| --- | --- |

—

dohánytermék, cigaretta vagy más, olyan vállalkozástól származó termék, amelynek elsődleges tevékenysége cigaretta vagy egyéb dohánytermék gyártása vagy értékesítése, vagy

| — | olyan gyógyszerkészítmények, illetve gyógykezelések, amelyek csak vénykötelesek abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a médiaszolgáltató tartozik. |
| --- | --- |

—

olyan gyógyszerkészítmények, illetve gyógykezelések, amelyek csak vénykötelesek abban a tagállamban, amelynek joghatósága alá a médiaszolgáltató tartozik.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés rendelkezései kizárólag 2009. december 19-e után készített műsorszámokra alkalmazandók.”.

| 8. | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
  „IIB.   FEJEZET
  KIZÁRÓLAG A LEKÉRHETŐ AUDIOVIZUÁLIS MÉDIASZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK
  3h. cikk
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott olyan lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyek súlyosan károsíthatják a kiskorúak fizikai, értelmi vagy erkölcsi fejlődését, csak oly módon legyenek elérhetők, amely által biztosított, hogy a kiskorúak rendes körülmények között nem láthatják vagy hallhatják az ilyen lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat.
  3i. cikk
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, amennyiben lehetséges, az erre alkalmas eszközökkel támogassák európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést. E támogatás formái közé tartozhat többek között, hogy e szolgáltatások pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az európai alkotások előállításához és jogainak megszerzéséhez, vagy ahhoz, hogy az európai alkotások a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás műsorkínálatában nagyobb arányban és/vagy hangsúlyosabb helyen szerepeljenek.
  (2)   A tagállamok legkésőbb 2011. december 19-ig, ezt követően pedig négyévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az (1) bekezdés végrehajtásáról.
  (3)   A Bizottság a tagállamok által benyújtott információk és egy független vizsgálat alapján jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az (1) bekezdés alkalmazásáról, és ebben figyelembe veszi a piaci és a technológiai fejlődést, valamint a kulturális sokszínűség célját.”. |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„IIB.   FEJEZET

KIZÁRÓLAG A LEKÉRHETŐ AUDIOVIZUÁLIS MÉDIASZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ RENDELKEZÉSEK

3h. cikk

A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott olyan lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, amelyek súlyosan károsíthatják a kiskorúak fizikai, értelmi vagy erkölcsi fejlődését, csak oly módon legyenek elérhetők, amely által biztosított, hogy a kiskorúak rendes körülmények között nem láthatják vagy hallhatják az ilyen lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokat.

3i. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók által nyújtott lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, amennyiben lehetséges, az erre alkalmas eszközökkel támogassák európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést. E támogatás formái közé tartozhat többek között, hogy e szolgáltatások pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az európai alkotások előállításához és jogainak megszerzéséhez, vagy ahhoz, hogy az európai alkotások a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatás műsorkínálatában nagyobb arányban és/vagy hangsúlyosabb helyen szerepeljenek.

(2)   A tagállamok legkésőbb 2011. december 19-ig, ezt követően pedig négyévente jelentést nyújtanak be a Bizottságnak az (1) bekezdés végrehajtásáról.

(3)   A Bizottság a tagállamok által benyújtott információk és egy független vizsgálat alapján jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az (1) bekezdés alkalmazásáról, és ebben figyelembe veszi a piaci és a technológiai fejlődést, valamint a kulturális sokszínűség célját.”.

| 9. | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
  „IIC.   FEJEZET
  KIZÁRÓLAGOS JOGOK ÉS A RÖVID HÍRADÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A TELEVÍZIÓS MŰSORSZOLGÁLTATÁSBAN
  3j. cikk
  (1)   Minden tagállam hozhat intézkedést a közösségi joggal összhangban annak biztosítására, hogy a joghatósága alá tartozó műsorszolgáltatók kizárólagos alapon ne közvetíthessenek az adott tagállam számára társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeket oly módon, hogy az adott tagállamban a közönség jelentős részét kizárják az ilyen események élőben vagy későbbi közvetítés útján, szabadon hozzáférhető televízióadásban való követésének lehetőségéből. Ha így jár el, az érintett tagállam jegyzéket készít azokról a meghatározott nemzeti vagy nem nemzeti eseményekről, amelyeket társadalmi szempontból kiemelkedő jelentőségűnek tart. Erről egyértelmű és átlátható módon és megfelelő időben gondoskodik. Ennek során az érintett tagállam azt is meghatározza, hogy az ilyen események teljes vagy részleges élő közvetítésben kerüljenek műsorra, vagy amennyiben ez objektív közérdekű okokból szükséges vagy megfelelő, teljes vagy részleges későbbi közvetítésre kerüljön sor.
  (2)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet az (1) bekezdésnek megfelelően hoztak vagy hozni fognak. Az értesítéstől számított három hónapon belül a Bizottság megvizsgálja, hogy az ilyen intézkedések összeegyeztethetők-e a közösségi joggal, és erről tájékoztatja a többi tagállamot. A Bizottság kikéri a 23a. cikk alapján létrehozott kapcsolattartó bizottság véleményét. A Bizottság a meghozott intézkedéseket haladéktalanul közzéteszi továbbá az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és legalább évente egyszer kiadja a tagállamok által hozott intézkedések egységes szerkezetbe foglalt jegyzékét.
  (3)   A tagállamok jogalkotási kereteiken belül megfelelő eszközökkel gondoskodnak arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgáltatók ezen irányelv kihirdetésének napját követően az általuk vásárolt kizárólagos jogokat nem gyakorolják oly módon, hogy egy másik tagállamban a közönség jelentős részét megfosztják attól a lehetőségtől, hogy az említett másik tagállam által az (1) és (2) bekezdés szerint megjelölt eseményeket teljes körű vagy részleges élő közvetítés, vagy amennyiben ez objektív közérdekű okokból szükséges vagy megfelelő, teljes vagy részleges későbbi közvetítés útján, szabadon hozzáférhető televízióadásban kövessék, ahogyan azt az (1) bekezdés szerint a másik tagállam meghatározta.
  3k. cikk
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a Közösség területén letelepedett valamennyi műsorszolgáltató rövid híradás céljából méltányos, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes módon hozzáférjen az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által kizárólagos alapon közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez.
  (2)   Ha a hozzáférést igénylő műsorszolgáltatóval megegyező tagállamban letelepedett másik műsorszolgáltató kizárólagos jogokat szerzett a nagy közérdeklődésre számot tartó eseménnyel kapcsolatban, a hozzáférést e műsorszolgáltatótól kell igényelni.
  (3)   A tagállamok biztosítják, hogy e hozzáférést az által garantálják, hogy a műsorszolgáltatók a közvetítő műsorszolgáltató jeléből szabadon választhassanak ki rövid részleteket, és e műsorszolgáltatók kötelesek legalább a forrást megjelölni, kivéve ha ez gyakorlati okokból nem lehetséges.
  (4)   A (3) bekezdés alternatívájaként a tagállamok olyan egyenértékű rendszert hozhatnak létre, amely a hozzáférést valamely egyéb, méltányos, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes módon biztosítja.
  (5)   A rövid részletek kizárólag általános hírműsorok céljára használhatók fel, és lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban csak akkor használhatók fel, ha ugyanazon médiaszolgáltató ugyanazt a műsorszámot időben késleltetve nyújtja.
  (6)   Az (1)–(5) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok jogrendszerükkel és joggyakorlatukkal összhangban biztosítják az ilyen rövid részletek rendelkezésre bocsátási módjainak és feltételeinek meghatározását, különösen bármilyen ellentételezési megállapodás, a rövid részletek maximális hossza, valamint azok közvetítésének időbeli korlátai tekintetében. Ha ellentételezést írnak elő, annak összege nem haladhatja meg a hozzáférés biztosítása során közvetlenül felmerülő többletköltségek összegét.”. |
| --- | --- |

9.

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„IIC.   FEJEZET

KIZÁRÓLAGOS JOGOK ÉS A RÖVID HÍRADÁSRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK A TELEVÍZIÓS MŰSORSZOLGÁLTATÁSBAN

3j. cikk

(1)   Minden tagállam hozhat intézkedést a közösségi joggal összhangban annak biztosítására, hogy a joghatósága alá tartozó műsorszolgáltatók kizárólagos alapon ne közvetíthessenek az adott tagállam számára társadalmi szempontból kiemelten jelentős eseményeket oly módon, hogy az adott tagállamban a közönség jelentős részét kizárják az ilyen események élőben vagy későbbi közvetítés útján, szabadon hozzáférhető televízióadásban való követésének lehetőségéből. Ha így jár el, az érintett tagállam jegyzéket készít azokról a meghatározott nemzeti vagy nem nemzeti eseményekről, amelyeket társadalmi szempontból kiemelkedő jelentőségűnek tart. Erről egyértelmű és átlátható módon és megfelelő időben gondoskodik. Ennek során az érintett tagállam azt is meghatározza, hogy az ilyen események teljes vagy részleges élő közvetítésben kerüljenek műsorra, vagy amennyiben ez objektív közérdekű okokból szükséges vagy megfelelő, teljes vagy részleges későbbi közvetítésre kerüljön sor.

(2)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot minden olyan intézkedésről, amelyet az (1) bekezdésnek megfelelően hoztak vagy hozni fognak. Az értesítéstől számított három hónapon belül a Bizottság megvizsgálja, hogy az ilyen intézkedések összeegyeztethetők-e a közösségi joggal, és erről tájékoztatja a többi tagállamot. A Bizottság kikéri a 23a. cikk alapján létrehozott kapcsolattartó bizottság véleményét. A Bizottság a meghozott intézkedéseket haladéktalanul közzéteszi továbbá az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és legalább évente egyszer kiadja a tagállamok által hozott intézkedések egységes szerkezetbe foglalt jegyzékét.

(3)   A tagállamok jogalkotási kereteiken belül megfelelő eszközökkel gondoskodnak arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgáltatók ezen irányelv kihirdetésének napját követően az általuk vásárolt kizárólagos jogokat nem gyakorolják oly módon, hogy egy másik tagállamban a közönség jelentős részét megfosztják attól a lehetőségtől, hogy az említett másik tagállam által az (1) és (2) bekezdés szerint megjelölt eseményeket teljes körű vagy részleges élő közvetítés, vagy amennyiben ez objektív közérdekű okokból szükséges vagy megfelelő, teljes vagy részleges későbbi közvetítés útján, szabadon hozzáférhető televízióadásban kövessék, ahogyan azt az (1) bekezdés szerint a másik tagállam meghatározta.

3k. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a Közösség területén letelepedett valamennyi műsorszolgáltató rövid híradás céljából méltányos, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes módon hozzáférjen az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által kizárólagos alapon közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez.

(2)   Ha a hozzáférést igénylő műsorszolgáltatóval megegyező tagállamban letelepedett másik műsorszolgáltató kizárólagos jogokat szerzett a nagy közérdeklődésre számot tartó eseménnyel kapcsolatban, a hozzáférést e műsorszolgáltatótól kell igényelni.

(3)   A tagállamok biztosítják, hogy e hozzáférést az által garantálják, hogy a műsorszolgáltatók a közvetítő műsorszolgáltató jeléből szabadon választhassanak ki rövid részleteket, és e műsorszolgáltatók kötelesek legalább a forrást megjelölni, kivéve ha ez gyakorlati okokból nem lehetséges.

(4)   A (3) bekezdés alternatívájaként a tagállamok olyan egyenértékű rendszert hozhatnak létre, amely a hozzáférést valamely egyéb, méltányos, ésszerű és megkülönböztetéstől mentes módon biztosítja.

(5)   A rövid részletek kizárólag általános hírműsorok céljára használhatók fel, és lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatásokban csak akkor használhatók fel, ha ugyanazon médiaszolgáltató ugyanazt a műsorszámot időben késleltetve nyújtja.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok jogrendszerükkel és joggyakorlatukkal összhangban biztosítják az ilyen rövid részletek rendelkezésre bocsátási módjainak és feltételeinek meghatározását, különösen bármilyen ellentételezési megállapodás, a rövid részletek maximális hossza, valamint azok közvetítésének időbeli korlátai tekintetében. Ha ellentételezést írnak elő, annak összege nem haladhatja meg a hozzáférés biztosítása során közvetlenül felmerülő többletköltségek összegét.”.

| 10. | A 4. cikk (1) bekezdésében „a 6. cikk értelmében” szövegrészt el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 4. cikk (1) bekezdésében „a 6. cikk értelmében” szövegrészt el kell hagyni.

| 11. | A 6. és 7. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

A 6. és 7. cikket el kell hagyni.

| 12. | A IV. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

12.

A IV. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

| 13. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  (1)   A televíziós reklámnak és a televíziós vásárlásnak azonnal felismerhetőnek és a szerkesztői tartalomtól megkülönböztethetőnek kell lennie. Az új reklámtechnikák használatának sérelme nélkül a televíziós reklámnak és a televíziós vásárlásnak a műsorszám többi részétől képi és/vagy hangeszközökkel és/vagy szünetekkel kellően elhatárolva kell megjelennie.
  (2)   Elkülönített reklám- és televíziós vásárlási bejátszások – ide nem értve a sportesemények közvetítésében megjelenőket – kivételesen alkalmazhatók.”. |
| --- | --- |

13.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

(1)   A televíziós reklámnak és a televíziós vásárlásnak azonnal felismerhetőnek és a szerkesztői tartalomtól megkülönböztethetőnek kell lennie. Az új reklámtechnikák használatának sérelme nélkül a televíziós reklámnak és a televíziós vásárlásnak a műsorszám többi részétől képi és/vagy hangeszközökkel és/vagy szünetekkel kellően elhatárolva kell megjelennie.

(2)   Elkülönített reklám- és televíziós vásárlási bejátszások – ide nem értve a sportesemények közvetítésében megjelenőket – kivételesen alkalmazhatók.”.

| 14. | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a műsorszámba beiktatott televíziós reklám vagy televíziós vásárlás – figyelembe véve a műsorszámban a természetes szüneteket, a műsor időtartamát és természetét – ne sértse a műsorszám egységét, valamint a jogosultak jogait.
  (2)   A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább harminc perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg. A gyermekműsorok közvetítése reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább harminc perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg, feltéve hogy a műsorszám műsorrend szerinti időtartama a harminc percet meghaladja. A vallási szertartások nem szakíthatók meg televíziós reklámmal vagy televíziós vásárlással.”. |
| --- | --- |

14.

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a műsorszámba beiktatott televíziós reklám vagy televíziós vásárlás – figyelembe véve a műsorszámban a természetes szüneteket, a műsor időtartamát és természetét – ne sértse a műsorszám egységét, valamint a jogosultak jogait.

(2)   A televíziós célra készült filmek (a fikciós és nem-fikciós sorozatok valamint a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások és a hírműsorok közvetítése televíziós reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább harminc perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg. A gyermekműsorok közvetítése reklámmal és/vagy televíziós vásárlással minden egyes, műsorrend szerinti, legalább harminc perc hosszúságú időszakban egyszer szakítható meg, feltéve hogy a műsorszám műsorrend szerinti időtartama a harminc percet meghaladja. A vallási szertartások nem szakíthatók meg televíziós reklámmal vagy televíziós vásárlással.”.

| 15. | A 12. és 13. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

15.

A 12. és 13. cikket el kell hagyni.

| 16. | A 14. cikk (1) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

16.

A 14. cikk (1) bekezdését el kell hagyni.

| 17. | A 16. és 17. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

17.

A 16. és 17. cikket el kell hagyni.

| 18. | A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „18. cikk
  (1)   A televíziós reklámbejátszások és a televíziós vásárlási bejátszások aránya egész órától egész óráig tartó időtartamon belül nem haladhatja meg a 20 %-ot.
  (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a műsorszolgáltató által saját műsorszámairól vagy a közvetlenül ezekből a műsorszámokból származó termékekről szóló hirdetésekre, a támogatói közleményekre vonatkozó hirdetésekre és a termékmegjelenítésre.”. |
| --- | --- |

18.

A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

(1)   A televíziós reklámbejátszások és a televíziós vásárlási bejátszások aránya egész órától egész óráig tartó időtartamon belül nem haladhatja meg a 20 %-ot.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a műsorszolgáltató által saját műsorszámairól vagy a közvetlenül ezekből a műsorszámokból származó termékekről szóló hirdetésekre, a támogatói közleményekre vonatkozó hirdetésekre és a termékmegjelenítésre.”.

| 19. | A 18a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „18a. cikk
  A televíziós vásárlási műsorablakok – amelyeknek megszakítás nélküli időtartama legalább tizenöt perc – e minőségét képi és hangeszközök segítségével egyértelműen jelezni kell.”. |
| --- | --- |

19.

A 18a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18a. cikk

A televíziós vásárlási műsorablakok – amelyeknek megszakítás nélküli időtartama legalább tizenöt perc – e minőségét képi és hangeszközök segítségével egyértelműen jelezni kell.”.

| 20. | A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „19. cikk
  Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések a kizárólag reklámozásra és televíziós vásárlásra szolgáló televíziós csatornákra, valamint a kizárólag önreklámozásra szolgáló televíziós csatornákra értelemszerűen alkalmazandók. Ezekre a csatornákra nem alkalmazandó a III. fejezet, valamint a 11. cikk és a 18. cikk.”. |
| --- | --- |

20.

A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések a kizárólag reklámozásra és televíziós vásárlásra szolgáló televíziós csatornákra, valamint a kizárólag önreklámozásra szolgáló televíziós csatornákra értelemszerűen alkalmazandók. Ezekre a csatornákra nem alkalmazandó a III. fejezet, valamint a 11. cikk és a 18. cikk.”.

| 21. | A 19a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

21.

A 19a. cikket el kell hagyni.

| 22. | A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „20. cikk
  A 3. cikk sérelme nélkül a tagállamok a közösségi jog kellő figyelembevételével a 11. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikkben meghatározott feltételektől eltérő más feltételeket határozhatnak meg a kizárólagosan nemzeti területre szánt televíziós műsorszolgáltatások tekintetében, amelyek a nyilvánosság számára sem közvetlenül, sem közvetve nem foghatók egy vagy több másik tagállamban.”. |
| --- | --- |

22.

A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

A 3. cikk sérelme nélkül a tagállamok a közösségi jog kellő figyelembevételével a 11. cikk (2) bekezdésében és a 18. cikkben meghatározott feltételektől eltérő más feltételeket határozhatnak meg a kizárólagosan nemzeti területre szánt televíziós műsorszolgáltatások tekintetében, amelyek a nyilvánosság számára sem közvetlenül, sem közvetve nem foghatók egy vagy több másik tagállamban.”.

| 23. | Az V. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

23.

Az V. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

| 24. | A 22a. és 22b. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

24.

A 22a. és 22b. cikket el kell hagyni.

| 25. | Az VI. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

25.

Az VI. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

| 26. | A 23a. cikk (2) bekezdése e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „e) | megkönnyíti az audiovizuális médiaszolgáltatásokat érintő szabályozási tevékenységek helyzetéről és fejlődéséről szóló információcserét a tagállamok és a Bizottság között, figyelembe véve a Közösség audiovizuális politikáját, valamint a technológia területén elért fejlődést;”. |
| --- | --- | --- |

26.

A 23a. cikk (2) bekezdése e) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„e)

megkönnyíti az audiovizuális médiaszolgáltatásokat érintő szabályozási tevékenységek helyzetéről és fejlődéséről szóló információcserét a tagállamok és a Bizottság között, figyelembe véve a Közösség audiovizuális politikáját, valamint a technológia területén elért fejlődést;”.

| 27. | A szöveg a következő fejezettel egészül ki:
  „VIB.   FEJEZET
  A TAGÁLLAMI SZABÁLYOZÓ SZERVEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS
  23b. cikk
  A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy – különösen a hatáskörrel rendelkező független szabályozó szerveiken keresztül – egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsássák mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv, különösen a 2., a 2a. és a 3. cikk rendelkezéseinek alkalmazásához szükségesek.”. |
| --- | --- |

27.

A szöveg a következő fejezettel egészül ki:

„VIB.   FEJEZET

A TAGÁLLAMI SZABÁLYOZÓ SZERVEK KÖZÖTTI EGYÜTTMŰKÖDÉS

23b. cikk

A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy – különösen a hatáskörrel rendelkező független szabályozó szerveiken keresztül – egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsássák mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv, különösen a 2., a 2a. és a 3. cikk rendelkezéseinek alkalmazásához szükségesek.”.

| 28. | A 25. és 25a. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

28.

A 25. és 25a. cikket el kell hagyni.

| 29. | A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „26. cikk
  Legkésőbb 2011. december 19-ig és azt követően háromévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv alkalmazásáról, és szükség esetén, különösen a jelentést megelőző időszakban bekövetkezett technológiai fejlődésre, az ágazat versenyképességére és a médiatudatosság minden egyes tagállamban elért szintjére figyelemmel további javaslatokat tesz az irányelvnek az audiovizuális médiaszolgáltatások területén tapasztalt fejlődéshez való hozzáigazítására.
  Ennek a jelentésnek értékelnie kell a gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt televíziós reklámok kérdését is és különösen azt, hogy az ebben az irányelvben foglalt mennyiségi és minőségi szabályok biztosítják-e a szükséges védelmi szintet.”. |
| --- | --- |

29.

A 26. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„26. cikk

Legkésőbb 2011. december 19-ig és azt követően háromévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak ezen irányelv alkalmazásáról, és szükség esetén, különösen a jelentést megelőző időszakban bekövetkezett technológiai fejlődésre, az ágazat versenyképességére és a médiatudatosság minden egyes tagállamban elért szintjére figyelemmel további javaslatokat tesz az irányelvnek az audiovizuális médiaszolgáltatások területén tapasztalt fejlődéshez való hozzáigazítására.

Ennek a jelentésnek értékelnie kell a gyermekműsorokat kísérő vagy azokban foglalt televíziós reklámok kérdését is és különösen azt, hogy az ebben az irányelvben foglalt mennyiségi és minőségi szabályok biztosítják-e a szükséges védelmi szintet.”.

2. cikk

A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló, 2004. október 27-i 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) a következőképpen módosul:

| — | „Az e rendelet 3. cikk a) pontjának hatálya alá tartozó irányelvek és rendeletek listája” című melléklet 4. pontjának helyébe a következő szöveg lép:







  „4. | A tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv (audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv) (31): 3h és 3i. cikk és 10–20. cikk. A 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv (32). |
| --- | --- | --- |

—

„Az e rendelet 3. cikk a) pontjának hatálya alá tartozó irányelvek és rendeletek listája” című melléklet 4. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelv (audiovizuális médiaszolgáltatási irányelv) (31): 3h és 3i. cikk és 10–20. cikk. A 2007/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv (32).

3. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2009. december 19-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

4. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2007. december 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

H.-G. PÖTTERING

a Tanács részéről

az elnök

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 202. o.

1

(2)  HL C 51., 2007.3.6., 7. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. december 13-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2007. október 15-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), az Európai Parlament 2007. november 29-i álláspontja.

3

(4)  A Tanács 1989. október 3-i 89/552/EGK irányelve a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról (HL L 298., 1989.10.17., 23. o.). A legutóbb a 97/36/EK irányelvvel (HL L 202., 1997.7.30., 60. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL C 285. E, 2006.11.22., 126. o.

5

(6)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

6

(7)  HL C 296. E, 2006.12.6., 104. o.

7

(8)  HL L 201., 2006.7.25., 15. o.

8

(9)  HL C 30., 1999.2.5., 1. o.

9

(10)  Az Európai Parlament állásfoglalása a határok nélküli televíziózásról (HL C 76. E, 2004.3.25., 453. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament állásfoglalása a szólás- és tájékozódási szabadság megsértésének veszélyeiről az EU-ban és különösen Olaszországban (az alapjogi charta 11. cikkének (2) bekezdése) (HL C 104. E, 2004.4.30., 1026. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament állásfoglalása a 97/36/EK irányelv által a 2001–2002-es időszak vonatkozásában módosított 89/552/EGK irányelvről („A határok nélküli televíziózásról szóló irányelv”) (HL C 193. E, 2006.8.17., 117. o.).

12

(13)  HL C 364., 2000.12.18., 1. o.

13

(14)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2006/96/EK tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 363., 2006.12.20., 81. o.).

14

(15)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o. A 717/2007/EK rendelettel (HL L 171., 2007.6.29., 32. o.) módosított irányelv.

15

(16)  HL L 178., 2000.7.17., 1. o.

16

(17)  C-56/96. számú. VT4-ügy, 22. bekezdés; C-212/97. számú Centros kontra Erhvervs-og Selskabsstyrelsen ügy; lásd még: C-11/95. számú Bizottság kontra Belga Királyság ügy és C-14/96. számú, Paul Deniut-ügy.

17

(18)  C-212/97. számú Centros kontra Erhvervs-og Selskabsstyrelsen ügy; C-33/74. számú, Van Binsbergen kontra Bestuur van de Bedrijfsvereniging ügy; C-23/93. számú TV 10 kontra Commissariaat voor de MEDIA ügy, 21. bekezdés.

18

(19)  C-355/98. számú Bizottság kontra Belgium ügy, EBHT 2000., I-1221. o., 28. bekezdés; C-348/96. számú Calfa-ügy, EBHT 1999., I-0011. o., 23. bekezdés.

19

(20)  HL L 378., 2006.12.27., 72. o.

20

(21)  HL L 167., 2001.6.22., 10. o.

21

(22)  C-89/04., Mediakabel-ügy.

22

(23)  HL L 13., 2004.1.20., 44. o.

23

(24)  HL C 102., 2004.4.28., 2. o.

24

(25)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

25

(26)  HL L 152., 2003.6.20., 16. o.

26

(27)  HL L 311., 2001.11.28., 67. o. A legutóbb az 1901/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 378., 2006.12.27., 1. o.) módosított irányelv.

27

(28)  HL L 404., 2006.12.30., 9. o, helyesbítve: HL L 12., 2007.1.18., 3. o.

28

(29)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

29

(30)  HL L 364., 2004.12.9., 1. o. A 2005/29/EK irányelvvel módosított irányelv.

30

(31)  HL L 298., 1989.10.17., 23. o.

31

(32)  HL L 332, 2007.12.18., 27 o.”.

32

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/46

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 29.)

az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a személyek visszafogadásáról szóló megállapodás megkötéséről

(2007/839/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (3) bekezdésének b) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ukrajnával a személyek visszafogadásáról szóló megállapodásról. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ukrajnával a személyek visszafogadásáról szóló megállapodásról.

| (2) | A 2007. június 12-én elfogadott tanácsi határozattal összhangban a megállapodást az Európai Közösség nevében 2007. június 18-án aláírták, annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is figyelemmel. |
| --- | --- |

(2)

A 2007. június 12-én elfogadott tanácsi határozattal összhangban a megállapodást az Európai Közösség nevében 2007. június 18-án aláírták, annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is figyelemmel.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni.

| (4) | A megállapodással létrejön egy visszafogadási vegyes bizottság, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani az ilyen esetre vonatkozó közösségi álláspont kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodással létrejön egy visszafogadási vegyes bizottság, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani az ilyen esetre vonatkozó közösségi álláspont kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően, az Egyesült Királyság bejelentette az e határozat elfogadásában és végrehajtásában való részvételre irányuló szándékát. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően, az Egyesült Királyság bejelentette az e határozat elfogadásában és végrehajtásában való részvételre irányuló szándékát.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, és ezért e határozat rá nézve nem kötelező erejű, és azt nem köteles alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, és az említett jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, és ezért e határozat rá nézve nem kötelező erejű, és azt nem köteles alkalmazni.

| (7) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és ezért e határozat rá nézve nem kötelező erejű, és azt nem köteles alkalmazni, |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően, Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és ezért e határozat rá nézve nem kötelező erejű, és azt nem köteles alkalmazni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Ukrajna között létrejött, a személyek visszafogadásáról szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 20. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg (2).

3. cikk

A megállapodás 15. cikke szerint létrehozott visszafogadási vegyes bizottságban a Közösséget a tagállamok szakértőinek támogatásával a Bizottság képviseli.

4. cikk

A Bizottság alakítja ki – a megállapodás 15. cikkének (5) bekezdésében előírtak szerint – a Közösségnek a visszafogadási vegyes bizottság keretében képviselt álláspontját az eljárási szabályzat elfogadására vonatkozóan a Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően.

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LINO

---

(1)  2007. november 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Ukrajna között a személyek visszafogadásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban: a Közösség,

valamint

UKRAJNA,

a továbbiakban: a Szerződő Felek,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy erősítsék együttműködésüket az illegális bevándorlás elleni hatékonyabb küzdelem érdekében,

AGGODALOMMAL TEKINTVE ARRA, hogy a szervezett bűnözői csoportok tevékenysége az embercsempészet tekintetében jelentősen növekszik,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy e megállapodás segítségével és viszonossági alapon gyors és hatékony eljárásokat hozzanak létre az olyan személyek azonosítására, illetve biztonságos és szabályos visszatérésére, akik Ukrajna vagy az Európai Unió valamely tagállama területére való beutazás vagy tartózkodás feltételeinek nem, illetve már nem felelnek meg, továbbá hogy az együttműködés szellemében elősegítsék az ilyen személyek átszállítását,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy megfelelő esetekben Ukrajna és az Európai Unió tagállamai minden tőlük telhetőt megtesznek, hogy a harmadik országok állampolgárait vagy hontalan személyeket, akik illegálisan léptek be területükre, visszaküldjék a származási államba vagy állandó lakhelyükre,

FELISMERVE az emberi jogok és szabadságok betartásának szükségességét, és hangsúlyozva, hogy ez a megállapodás nem sérti a Közösségnek, az Európai Unió tagállamainak és Ukrajnának az 1948. december 10-i emberi jogok egyetemes nyilatkozata, és a nemzetközi jog, különösen az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló 1950. november 4-i európai egyezmény, a menekültek jogállásáról szóló 1951. július 28-i egyezmény és 1967. január 31-i jegyzőkönyv, az 1966. december 19-i polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, valamint a kiadatásról szóló nemzetközi jogi aktusok értelmében fennálló jogait és kötelezettségeit,

FIGYELEMMEL arra, hogy az Ukrajna és a Közösség közötti együttműködés a visszafogadás és a kölcsönös utazás megkönnyítése területein közös érdek,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy e megállapodás azon rendelkezései, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címének hatálya alá tartoznak, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban nem vonatkoznak a Dán Királyságra,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

| a) | „a Szerződő Felek”: Ukrajna és a Közösség; |
| --- | --- |

a)

„a Szerződő Felek”: Ukrajna és a Közösség;

| b) | „tagállam”: az Európai Unió bármely tagállama a Dán Királyság és az Ír Köztársaság kivételével; |
| --- | --- |

b)

„tagállam”: az Európai Unió bármely tagállama a Dán Királyság és az Ír Köztársaság kivételével;

| c) | „egy tagállam állampolgára”: az a személy, aki a Közösség által alkalmazott fogalommeghatározás szerint valamely tagállam állampolgárságával rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

„egy tagállam állampolgára”: az a személy, aki a Közösség által alkalmazott fogalommeghatározás szerint valamely tagállam állampolgárságával rendelkezik;

| d) | „Ukrajna állampolgára”: az a személy, aki ukrán állampolgársággal rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

„Ukrajna állampolgára”: az a személy, aki ukrán állampolgársággal rendelkezik;

| e) | „harmadik ország állampolgára”: bármely személy, aki az ukrán, illetve valamely tagállam állampolgárságától eltérő állampolgársággal rendelkezik; |
| --- | --- |

e)

„harmadik ország állampolgára”: bármely személy, aki az ukrán, illetve valamely tagállam állampolgárságától eltérő állampolgársággal rendelkezik;

| f) | „hontalan személy”: bármely személy, aki nem rendelkezik állampolgársággal; |
| --- | --- |

f)

„hontalan személy”: bármely személy, aki nem rendelkezik állampolgársággal;

| g) | „tartózkodási engedély”: bármilyen típusú, Ukrajna, illetve valamely tagállam által kibocsátott engedély, amely az adott személyt feljogosítja arra, hogy a területén tartózkodjon. Ez nem tartalmazza azokat az ideiglenes engedélyeket, amelyek lehetővé teszik, hogy az érintett személy az adott állam területén tartózkodjon a menedékjog, a menekült jogállás vagy tartózkodási engedély iránti kérelem elbírálása folyamán; |
| --- | --- |

g)

„tartózkodási engedély”: bármilyen típusú, Ukrajna, illetve valamely tagállam által kibocsátott engedély, amely az adott személyt feljogosítja arra, hogy a területén tartózkodjon. Ez nem tartalmazza azokat az ideiglenes engedélyeket, amelyek lehetővé teszik, hogy az érintett személy az adott állam területén tartózkodjon a menedékjog, a menekült jogállás vagy tartózkodási engedély iránti kérelem elbírálása folyamán;

| h) | „vízum”: bármilyen típusú, Ukrajna, illetve valamely tagállam által kibocsátott engedély vagy határozat, amely a területére való belépéshez vagy az azon való átszállításhoz szükséges. Ez nem tartalmazza a repülőtéri tranzitvízumot; |
| --- | --- |

h)

„vízum”: bármilyen típusú, Ukrajna, illetve valamely tagállam által kibocsátott engedély vagy határozat, amely a területére való belépéshez vagy az azon való átszállításhoz szükséges. Ez nem tartalmazza a repülőtéri tranzitvízumot;

| i) | „megkereső állam”: az az állam (Ukrajna vagy a tagállamok egyike), amely e megállapodás 5. cikke értelmében visszafogadási kérelmet, vagy 11. cikke értelmében átszállítási kérelmet nyújt be; |
| --- | --- |

i)

„megkereső állam”: az az állam (Ukrajna vagy a tagállamok egyike), amely e megállapodás 5. cikke értelmében visszafogadási kérelmet, vagy 11. cikke értelmében átszállítási kérelmet nyújt be;

| j) | „megkeresett állam”: az az állam (Ukrajna vagy a tagállamok egyike), amelyhez e megállapodás 5. cikke értelmében visszafogadási kérelmet, vagy 11. cikke értelmében átszállítási kérelmet intéznek; |
| --- | --- |

j)

„megkeresett állam”: az az állam (Ukrajna vagy a tagállamok egyike), amelyhez e megállapodás 5. cikke értelmében visszafogadási kérelmet, vagy 11. cikke értelmében átszállítási kérelmet intéznek;

| k) | „illetékes hatóság”: Ukrajna vagy a tagállamok egyikének bármely olyan nemzeti hatósága, amelyet a megállapodás 16. cikkével összhangban annak végrehajtásával bíznak meg; |
| --- | --- |

k)

„illetékes hatóság”: Ukrajna vagy a tagállamok egyikének bármely olyan nemzeti hatósága, amelyet a megállapodás 16. cikkével összhangban annak végrehajtásával bíznak meg;

| l) | „határmenti térség”: egy tagállam és Ukrajna közös szárazföldi határától 30 kilométeres körzetben felölelt terület, valamint a tagállamok és Ukrajna tengeri kikötőinek területe, beleértve a vámövezeteket, valamint nemzetközi repülőterei. |
| --- | --- |

l)

„határmenti térség”: egy tagállam és Ukrajna közös szárazföldi határától 30 kilométeres körzetben felölelt terület, valamint a tagállamok és Ukrajna tengeri kikötőinek területe, beleértve a vámövezeteket, valamint nemzetközi repülőterei.

I.   SZAKASZ

VISSZAFOGADÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

2. cikk

Saját állampolgárok visszafogadása

(1)   A megkeresett állam a megkereső állam kérésére és további formaságok nélkül, mint amelyeket a megállapodás előír, visszafogadja területére az összes olyan személyt, aki nem vagy már nem felel meg a megkereső állam belépésre vagy tartózkodásra vonatkozó hatályos feltételeinek, feltéve hogy e megállapodás 6. cikkével összhangban bizonyítékok állnak rendelkezésre, hogy azok a megkeresett állam állampolgárai.

Ugyanez alkalmazandó azokra a személyekre, akik a megkereső állam területére történő belépésük után lemondtak a megkeresett állam állampolgárságáról anélkül, hogy megszerezték volna a megkereső ország állampolgárságát.

(2)   Azon személy számára, akinek visszafogadását elfogadta, a megkeresett állam szükség szerint és késedelem nélkül kiállítja a visszautazáshoz szükséges, legalább 6 hónapig érvényes úti okmányt; függetlenül a visszafogadandó személy akaratától. Amennyiben az érintett személy átadására jogi vagy ténybeli okok folytán az eredetileg kiállított úti okmány érvényességi ideje alatt nem kerülhet sor, a megkeresett állam 14 naptári napon belül meghosszabbítja az úti okmány érvényességét, illetve szükség esetén ugyanolyan érvényességi idejű új úti okmányt állít ki. Amennyiben a megkeresett állam 14 naptári napon belül az úti okmányt nem állítja ki, annak érvényességét nem hosszabbítja meg, illetve szükség esetén azt nem újítja meg, úgy kell tekinteni, hogy a megkeresett állam elfogadta a lejárt okmányt.

3. cikk

Harmadik országbeli állampolgárok és hontalanok visszafogadása

(1)   A megkeresett állam a megkereső állam kérésére és további formaságok nélkül, mint amelyeket a megállapodás előír, visszafogadja területére a harmadik országok állampolgárait vagy hontalan személyeket, akik nem vagy már nem felelnek meg a megkereső állam belépésre vagy tartózkodásra vonatkozó hatályos feltételeknek, feltéve hogy bizonyítékok állnak rendelkezésre, e megállapodás 7. cikkével összhangban, hogy az ilyen személyek:

| a) | közvetlenül Ukrajna területéről illegálisan utaztak be a tagállamok területére, vagy közvetlenül a tagállamok területéről illegálisan utaztak be Ukrajna területére; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül Ukrajna területéről illegálisan utaztak be a tagállamok területére, vagy közvetlenül a tagállamok területéről illegálisan utaztak be Ukrajna területére;

| b) | beutazásuk időpontjában rendelkeztek a megkeresett állam által kiadott érvényes tartózkodási engedéllyel;
  vagy |
| --- | --- |

b)

beutazásuk időpontjában rendelkeztek a megkeresett állam által kiadott érvényes tartózkodási engedéllyel;

vagy

| c) | beutazásuk időpontjában rendelkeztek a megkeresett állam által kiadott érvényes vízummal és a megkereső állam területére közvetlenül a megkeresett állam területéről léptek be. |
| --- | --- |

c)

beutazásuk időpontjában rendelkeztek a megkeresett állam által kiadott érvényes vízummal és a megkereső állam területére közvetlenül a megkeresett állam területéről léptek be.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti visszafogadási kötelezettség nem érvényes, amennyiben:

| a) | a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy kizárólag a megkeresett állam nemzetközi repülőterén repülőgép-forgalmi tranzitterületen tartózkodott; vagy |
| --- | --- |

a)

a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy kizárólag a megkeresett állam nemzetközi repülőterén repülőgép-forgalmi tranzitterületen tartózkodott; vagy

| b) | a megkereső állam a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy részére a területére való belépést megelőzően vagy azt követően vízumot vagy tartózkodási engedélyt állított ki, kivéve:






  i. | ha az érintett személy olyan, a megkeresett állam által kiállított vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkezik, amelynek érvényességi ideje hosszabb; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a megkereső állam a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy részére a területére való belépést megelőzően vagy azt követően vízumot vagy tartózkodási engedélyt állított ki, kivéve:

i.

ha az érintett személy olyan, a megkeresett állam által kiállított vízummal vagy tartózkodási engedéllyel rendelkezik, amelynek érvényességi ideje hosszabb; vagy

| ii. | a megkereső állam által kiállított vízum vagy tartózkodási engedély megszerzésére hamis vagy meghamisított dokumentumok felhasználásával került sor; |
| --- | --- |

ii.

a megkereső állam által kiállított vízum vagy tartózkodási engedély megszerzésére hamis vagy meghamisított dokumentumok felhasználásával került sor;

| c) | a harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy számára nem szükséges vízum a megkereső állam területére való belépéshez. |
| --- | --- |

c)

a harmadik ország állampolgára vagy hontalan személy számára nem szükséges vízum a megkereső állam területére való belépéshez.

(3)   A tagállamokat illetően a visszafogadási kötelezettség az (1) bekezdés b) és/vagy c) pontjában azokat a tagállamokat terhelik, amelyek a vízumot vagy tartózkodási engedélyt kiállították.

Amennyiben két vagy több tagállam állított ki vízumot vagy tartózkodási engedélyt, az (1) bekezdés b) és/vagy c) pontjában meghatározott visszafogadási kötelezettség azt a tagállamot terheli, amelyik a hosszabb érvényességi idejű dokumentumot állította ki, illetve ha azok közül egy vagy több dokumentum érvényességi ideje lejárt, akkor a még érvényes dokumentumot kiállító tagállamot. Ha már valamennyi dokumentum lejárt, úgy az (1) bekezdés b) és/vagy c) pontja szerinti visszafogadási kötelezettség azon tagállamot terheli, amely a legkésőbb lejárt dokumentumot kiadta. Amennyiben a fenti dokumentumok egyikének bemutatására sem kerül sor, az (1) bekezdésben meghatározott visszafogadási kötelezettség az utolsó kilépés szerinti tagállamot terheli.

(4)   Miután a megkeresett állam pozitívan bírálta el a visszafogadási kérelmet, a megkereső tagállam a megkeresett állam által elismert úti okmányt állít ki a visszafogadandó személy számára. Amennyiben a megkereső állam az EU tagállama, ez az úti okmány a kiutasításra rendszeresített szabványos, európai uniós úti okmány, az 1994. november 30-i tanácsi ajánlásban megadott űrlapnak megfelelően (7. melléklet). Amennyiben a megkereső állam Ukrajna, ez az úti okmány Ukrajna visszatérésre feljogosító úti okmánya (8. melléklet).

4. cikk

Téves visszafogadás

A megkereső állam visszafogad bármely, a megkeresett állam által visszafogadott személyt, amennyiben az érintett személy átadását követő 3 hónapon belül bizonyítást nyer, hogy a megállapodás 2. vagy 3. cikkében meghatározott feltételek nem teljesültek.

Ilyen esetekben a megállapodás eljárási rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni és a megkeresett állam közöl minden, a visszafogadandó személy jelenlegi személyazonosságára és állampolgárságára vonatkozó rendelkezésére álló információt is.

II.   SZAKASZ

VISSZAFOGADÁSI ELJÁRÁS

5. cikk

Visszafogadási kérelem

(1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel, a 2–3. cikkben meghatározott kötelezettségek alapján visszafogadandó személy bármilyen átadásának feltétele a megkeresett állam illetékes hatóságához benyújtott visszafogadási kérelem.

(2)   Amennyiben a visszafogadandó személy birtokában érvényes úti okmány vagy személyazonosító igazolvány van, harmadik ország állampolgárai vagy hontalan személyek esetében pedig a megkeresett állam érvényes vízuma vagy tartózkodási engedélye, az ilyen személy átadása anélkül történhet meg, hogy a megkereső állam visszafogadási kérelmet vagy írásbeli közleményt nyújtana be a megkeresett állam illetékes hatóságához.

(3)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben egy személy letartóztatására a megkereső állam határ menti térségében került sor 48 órán belül, hogy ez a személy közvetlenül a megkeresett állam területéről illegálisan átlépte az államhatárt (beleértve a tengeri kikötőket és repülőtereket), a megkereső állam e személy letartóztatását követően 2 napon belül visszafogadási kérelmet nyújthat be (gyorsított eljárás).

(4)   A visszafogadási kérelem a következő információkat tartalmazza:

| a) | a visszafogadandó személy adatai (pl. családi és utónév, születési idő és hely, nem és az utolsó lakóhely); |
| --- | --- |

a)

a visszafogadandó személy adatai (pl. családi és utónév, születési idő és hely, nem és az utolsó lakóhely);

| b) | az állampolgárságot bizonyító dokumentumok, a harmadik ország állampolgárainak és a hontalan személyek visszafogadásának feltételei. |
| --- | --- |

b)

az állampolgárságot bizonyító dokumentumok, a harmadik ország állampolgárainak és a hontalan személyek visszafogadásának feltételei.

(5)   A visszafogadási kérelemnek – szükség esetén – tartalmaznia kell az alábbiakat is:

| a) | arról szóló nyilatkozat, hogy az átadandó személynek segítségre vagy gondoskodásra lehet szüksége, feltéve hogy az érintett személy kifejezetten hozzájárult e nyilatkozathoz; |
| --- | --- |

a)

arról szóló nyilatkozat, hogy az átadandó személynek segítségre vagy gondoskodásra lehet szüksége, feltéve hogy az érintett személy kifejezetten hozzájárult e nyilatkozathoz;

| b) | bármilyen más olyan védelmi vagy biztonsági intézkedés, amely az adott átadás esetén szükséges lehet. |
| --- | --- |

b)

bármilyen más olyan védelmi vagy biztonsági intézkedés, amely az adott átadás esetén szükséges lehet.

(6)   A visszafogadási kérelmekhez használandó közös formanyomtatvány e megállapodás 5. mellékletében található.

6. cikk

Az állampolgárságot bizonyító dokumentumok

(1)   A megkeresett állam állampolgársága a megállapodás 2. cikkének (1) bekezdése értelmében:

| a) | A megállapodás 1. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolható, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén az állampolgárságot a megkeresett állam minden további vizsgálat nélkül elismeri. Az állampolgárság igazolása nem történhet hamis vagy meghamisított dokumentumok alapján. |
| --- | --- |

a)

A megállapodás 1. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolható, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén az állampolgárságot a megkeresett állam minden további vizsgálat nélkül elismeri. Az állampolgárság igazolása nem történhet hamis vagy meghamisított dokumentumok alapján.

| b) | A megállapodás 2. mellékletében felsorolt dokumentumokkal bizonyítható, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam az állampolgárságot megállapítottnak tekinti, a megkereső állam illetékes hatóságainak részvételével folytatott vizsgálat alapján történő ellenkező bizonyításig. Az állampolgárság megállapítása nem történhet hamis vagy meghamisított dokumentumok alapján. |
| --- | --- |

b)

A megállapodás 2. mellékletében felsorolt dokumentumokkal bizonyítható, még abban az esetben is, ha azok érvényességi ideje már lejárt. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam az állampolgárságot megállapítottnak tekinti, a megkereső állam illetékes hatóságainak részvételével folytatott vizsgálat alapján történő ellenkező bizonyításig. Az állampolgárság megállapítása nem történhet hamis vagy meghamisított dokumentumok alapján.

(2)   Ha az 1. vagy 2. mellékletben felsorolt dokumentumok egyike sem áll rendelkezésre, úgy a megkeresett állam illetékes diplomáciai képviselete meghallgatja a visszafogadandó személyt maximum 10 naptári napon belül, állampolgárságának megállapítása érdekében. E határidő a visszafogadási kérelem átvételének napjával számítandó.

7. cikk

Harmadik ország állampolgáraira és hontalan személyekre vonatkozó bizonyítási eszközök

(1)   A harmadik ország állampolgárai és hontalan személyek visszafogadásának feltételei a megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése a) pontja értelmében:

| a) | a megállapodás 3a. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolhatók. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam elismeri az illegális belépést területéről a megkereső állam területére (vagy tagállam területére, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna); |
| --- | --- |

a)

a megállapodás 3a. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolhatók. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam elismeri az illegális belépést területéről a megkereső állam területére (vagy tagállam területére, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna);

| b) | a megállapodás 3b. mellékletében felsorolt bármely dokumentum alapján megállapíthatók. Ilyen dokumentum bemutatása esetén a megkeresett állam elvégzi a vizsgálatot és maximum 20 naptári napon belül választ ad. Kedvező válasz esetén, vagy amennyiben nem adnak választ a határidő lejárta előtt, a megkeresett állam elismeri a területéről a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére történt illegális belépést. |
| --- | --- |

b)

a megállapodás 3b. mellékletében felsorolt bármely dokumentum alapján megállapíthatók. Ilyen dokumentum bemutatása esetén a megkeresett állam elvégzi a vizsgálatot és maximum 20 naptári napon belül választ ad. Kedvező válasz esetén, vagy amennyiben nem adnak választ a határidő lejárta előtt, a megkeresett állam elismeri a területéről a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére történt illegális belépést.

(2)   A megkereső állam területére történt belépés jogellenességét a megállapodás 3. cikkének (1) bekezdés a) pontja értelmében az érintett személy úti okmányával állapítják meg, amelyből hiányzik a megkereső ország területére történő belépéshez szükséges vízum vagy egyéb tartózkodási engedély. A jogellenes belépés, jelenlét vagy tartózkodás tényét valószínűsítő bizonyítékot jelent a megkereső állam arra vonatkozó kellően indokolt nyilatkozata is, hogy az érintett személy nem rendelkezik a szükséges úti okmányokkal, vízummal vagy tartózkodási engedéllyel.

(3)   A harmadik ország állampolgárai és hontalan személyek visszafogadásának feltételei a megállapodás 3. cikkének (1) bekezdése b) és c) pontja értelmében:

| a) | a megállapodás 4a. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolhatók. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam minden további vizsgálat nélkül elismeri az ilyen személyek tartózkodását a területén; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás 4a. mellékletében felsorolt bármely dokumentummal igazolhatók. Ilyen dokumentumok bemutatása esetén a megkeresett állam minden további vizsgálat nélkül elismeri az ilyen személyek tartózkodását a területén;

| b) | a megállapodás 4b. mellékletében felsorolt bármely dokumentum alapján megállapíthatók. Ilyen dokumentum bemutatása esetén a megkeresett állam elvégzi a vizsgálatot és maximum 20 naptári napon belül választ ad. Kedvező válasz esetén, vagy amennyiben nem bizonyítják ellenkezőleg, illetve amennyiben nem adnak választ a határidő lejárta előtt, a megkeresett állam elismeri az ilyen személyek tartózkodását a területén. |
| --- | --- |

b)

a megállapodás 4b. mellékletében felsorolt bármely dokumentum alapján megállapíthatók. Ilyen dokumentum bemutatása esetén a megkeresett állam elvégzi a vizsgálatot és maximum 20 naptári napon belül választ ad. Kedvező válasz esetén, vagy amennyiben nem bizonyítják ellenkezőleg, illetve amennyiben nem adnak választ a határidő lejárta előtt, a megkeresett állam elismeri az ilyen személyek tartózkodását a területén.

(4)   A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek visszafogadásának feltételei nem igazolhatók hamis vagy meghamisított dokumentumokkal.

8. cikk

Határidők

(1)   A visszafogadási kérelmet a megkeresett állam illetékes hatóságához legfeljebb az attól számított egy éven belül kell benyújtani, hogy a megkereső állam illetékes hatósága tudomást szerzett arról, hogy egy harmadik ország állampolgára vagy egy hontalan személy nem, illetve már nem felel meg a belépés vagy tartózkodás hatályos feltételeinek.

A visszafogadási kötelezettség nem merül fel abban az esetben, ha az ilyen személyekre vonatkozó visszafogadási kérelmet az említett határidő lejárta után nyújtják be. Amennyiben a kérelem időben történő benyújtásának jogi vagy ténybeli akadálya van, kérelem esetén a határidő – kérésre – legfeljebb 30 naptári nappal meghosszabbítható.

(2)   A 7. cikk (1) bekezdése b) pontjában és a 7. cikk (3) bekezdése b) pontjában említett határidők kivételével, a visszafogadási kérelmet a megkeresett állam indokolatlan késedelem nélkül és minden esetben az ilyen kérelem kézhezvételének napjától számított 14 naptári napon belül megválaszolja. Amennyiben a kérelem időben történő megválaszolásának jogi vagy ténybeli akadálya van, kellően indokolt kérelem esetén a határidő minden esetben maximum 30 naptári napig meghosszabbítható.

(3)   A gyorsított eljárás keretében benyújtott visszafogadási kérelem esetén (5. cikk (3) bekezdés) a kérelmet annak kézhezvételének napjától számított 2 munkanapon belül meg kell válaszolni. Amennyiben szükséges, a megkeresett állam kellően indokolt kérelme esetén és a megkereső állam jóváhagyásával, a kérelem megválaszolásának határideje további 1 munkanappal meghosszabbítható.

(4)   Az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett határidők lejártakor, válasz hiányában a visszafogadás elfogadottnak tekintendő.

(5)   A visszafogadási kérelem elutasításának okait közölni kell a megkereső állammal.

(6)   Az engedély megadása után vagy megfelelő esetben a (2) bekezdésben megállapított határidő lejárta után, az érintett személyt a megállapodás 9. cikk (1) bekezdésével összhangban késedelem nélkül át kell adni az illetékes hatóságok által megállapított feltételek szerint. A megkereső állam kérelmére ez a határidő a jogi vagy gyakorlati akadályok megszüntetésére fordított idővel meghosszabbítható.

9. cikk

Az átadás részletes szabályai és szállítási módok

(1)   Egy személy átadását megelőzően a megkereső állam és a megkeresett állam illetékes hatóságai írásban előre rögzítik az átadás időpontját, a belépés helyét, az esetleges kíséretet és az átadásra vonatkozó egyéb szükséges információt.

(2)   Minden szállítóeszközt igénybe lehet venni, legyen az akár légi, szárazföldi vagy tengeri szállítás. A légi úton való szállítás nem korlátozható kizárólag a megkereső állam és a megkeresett állam nemzeti légitársaságaira, és az menetrend szerinti és charterjáratokon egyaránt történhet. Amennyiben kíséretre van szükség, a kíséret nem korlátozható a megkereső állam arra felhatalmazott személyeire, feltéve hogy ezek a személyek vagy Ukrajnából, vagy valamely tagállamból valók.

III.   SZAKASZ

AZ ÁTSZÁLLÍTÁSI MŰVELETEK

10. cikk

Elvek

(1)   A tagállamok és Ukrajna a harmadik országok állampolgárainak és a hontalan személyek átszállítását azokra az esetekre korlátozzák, amikor e személyek nem adhatók át közvetlenül a rendeltetési államnak.

(2)   A megkeresett állam lehetővé teszi a harmadik ország állampolgárai vagy a hontalan személyek átszállítását, amennyiben az esetleges más tranzitországokba történő továbbutazás, valamint a rendeltetési állam részéről a visszafogadás biztosított.

(3)   A harmadik országbeli állampolgárok és a hontalan személyek átszállítása kísérettel történik, amennyiben a megkeresett állam így kéri. A kísérettel történő átszállítási műveletek eljárási részleteit a végrehajtási jegyzőkönyvben határozzák meg a 16. cikkel összhangban.

(4)   A megkeresett állam elutasíthatja az átszállítást:

| a) | ha fennáll a veszélye annak, hogy a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy a rendeltetés szerinti államban vagy egy tranzitállamban kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, büntetésnek vagy halálbüntetésnek, faji, vallási, nemzetiségi vagy egy adott társadalmi csoporthoz való hovatartozása vagy politikai meggyőződése miatt üldöztetésnek van kitéve; |
| --- | --- |

a)

ha fennáll a veszélye annak, hogy a harmadik ország állampolgára vagy a hontalan személy a rendeltetés szerinti államban vagy egy tranzitállamban kínzásnak, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, büntetésnek vagy halálbüntetésnek, faji, vallási, nemzetiségi vagy egy adott társadalmi csoporthoz való hovatartozása vagy politikai meggyőződése miatt üldöztetésnek van kitéve;

| b) | ha a harmadik ország állampolgárát vagy a hontalan személyt a megkeresett államban vagy egy másik tranzitállamban büntetőeljárás vagy büntetés végrehajtása alá vetik; vagy |
| --- | --- |

b)

ha a harmadik ország állampolgárát vagy a hontalan személyt a megkeresett államban vagy egy másik tranzitállamban büntetőeljárás vagy büntetés végrehajtása alá vetik; vagy

| c) | a megkeresett állam közegészségügyi, nemzetbiztonsági, közrendi vagy egyéb nemzeti érdekei miatt. |
| --- | --- |

c)

a megkeresett állam közegészségügyi, nemzetbiztonsági, közrendi vagy egyéb nemzeti érdekei miatt.

(5)   A megkeresett állam bármilyen kibocsátott engedélyt visszavonhat, ha időközben az e cikk (4) bekezdésében említett olyan körülmények merülnek fel, amelyek az átszállítás lebonyolítását akadályozzák, vagy ha a lehetséges tranzitállamokba való odautazás vagy a rendeltetés szerinti állam általi visszafogadás már nem biztosított.

11. cikk

Az átszállítási eljárás

(1)   Átszállítás iránti kérelmet írásban kell benyújtani a megkeresett állam illetékes hatóságaihoz, és annak a következő adatokat kell tartalmaznia:

| a) | az átszállítás módja (légi, szárazföldi vagy tengeri úton), az átszállítás útvonala, egyéb tranzitállamok, amennyiben vannak, és a végső rendeltetés szerinti állam; |
| --- | --- |

a)

az átszállítás módja (légi, szárazföldi vagy tengeri úton), az átszállítás útvonala, egyéb tranzitállamok, amennyiben vannak, és a végső rendeltetés szerinti állam;

| b) | az érintett személy adatait (név, utónév, leánykori név, egyéb használt/ismert nevek vagy felvett nevek, születési dátum, nem és – amennyiben lehetséges – születési hely, állampolgárság, nyelv, az úti okmány típusa és száma); |
| --- | --- |

b)

az érintett személy adatait (név, utónév, leánykori név, egyéb használt/ismert nevek vagy felvett nevek, születési dátum, nem és – amennyiben lehetséges – születési hely, állampolgárság, nyelv, az úti okmány típusa és száma);

| c) | a belépés tervezett helyét, az átszállítás időpontját és a kíséret esetleges igénybevételét; |
| --- | --- |

c)

a belépés tervezett helyét, az átszállítás időpontját és a kíséret esetleges igénybevételét;

| d) | egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a megkereső állam úgy véli, hogy a 10. cikk (2) bekezdése szerinti feltételek teljesülnek, és a nem ismert okokat a 10. cikk (4) bekezdése alapján való elutasításra. |
| --- | --- |

d)

egy nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a megkereső állam úgy véli, hogy a 10. cikk (2) bekezdése szerinti feltételek teljesülnek, és a nem ismert okokat a 10. cikk (4) bekezdése alapján való elutasításra.

Az átszállítási kérelmekhez használandó közös formanyomtatvány e megállapodás 6. mellékletét képezi.

(2)   A megkeresett állam a kérelem kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül írásban tájékoztatja a megkereső államot az átszállítás lebonyolítására vonatkozó beleegyezéséről, megerősítve a belépés helyét és a fogadás tervezett időpontját, vagy tájékoztatja a megkereső államot az átszállítás elutasításáról, valamint annak okairól.

(3)   Amennyiben az átszállítás lebonyolítása légi úton történik, a visszafogadandó személy és annak esetleges kísérete mentesül a reptéri tranzitvízum megszerzésének kötelezettsége alól.

(4)   A megkeresett állam illetékes hatóságai a kölcsönös konzultációkra is figyelemmel segítséget nyújtanak az átszállítás lebonyolításában, különösen az érintett személyek megfigyelése révén, valamint az e célt szolgáló megfelelő feltételek megteremtésével.

IV.   SZAKASZ

KÖLTSÉGEK

12. cikk

A szállítás és az átszállítás költségei

Az e megállapodás szerinti visszafogadással és átszállítással kapcsolatos valamennyi – a rendeltetés szerinti állam határáig felmerülő – szállítási költséget a megkereső állam viseli, csakúgy mint a megkeresett államnak a személy visszatérésével kapcsolatos szállítási és fenntartási költségeit a megállapodás 4. cikkével összhangban. Ez nem sérti a tagállamok és Ukrajna illetékes hatóságainak azon jogát, hogy behajtsák az ilyen költségeket az érintett személyeken vagy harmadik feleken.

V.   SZAKASZ

ADATVÉDELEM ÉS ÉRINTHETETLENSÉGI ZÁRADÉK

13. cikk

Adatvédelem

(1)   A személyes adatok közlésére csak abban az esetben kerül sor, ha – az esettől függően – ez Ukrajna vagy valamely tagállam illetékes hatóságai számára e megállapodás végrehajtása érdekében szükséges. A személyes adatok egy adott esetben történő közlésekor, feldolgozásakor és kezelésekor Ukrajna illetékes hatóságai tiszteletben tartják Ukrajna vonatkozó jogszabályait, a tagállamok illetékes hatóságai pedig tiszteletben tartják a 95/46/EK irányelv rendelkezéseit, valamint az ezen irányelv értelmében az adott tagállam által elfogadott nemzeti jogszabályokat.

(2)   Emellett a következő elvek érvényesek:

| a) | a személyes adatokat tisztességesen és jogszerűen kell feldolgozni; |
| --- | --- |

a)

a személyes adatokat tisztességesen és jogszerűen kell feldolgozni;

| b) | a személyes adatok gyűjtését e megállapodás végrehajtásának meghatározott, egyértelmű és törvényes céljából kell végezni, és az adatokat ezen túlmenően sem az adatközlő hatóság, sem az azokat átvevő hatóság nem dolgozhatja fel az e céllal össze nem egyeztethető módon; |
| --- | --- |

b)

a személyes adatok gyűjtését e megállapodás végrehajtásának meghatározott, egyértelmű és törvényes céljából kell végezni, és az adatokat ezen túlmenően sem az adatközlő hatóság, sem az azokat átvevő hatóság nem dolgozhatja fel az e céllal össze nem egyeztethető módon;

| c) | a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek kell lenniük; az átadott személyes adatok csak az alábbiakra terjedhetnek ki:






  i. | az átadandó személy adatai (családi név, utónév, bármilyen korábbi név, egyéb használt/ismert nevek vagy felvett nevek, nem, családi állapot, születési hely és idő, jelenlegi és korábbi állampolgárság); |
| --- | --- | --- |

c)

a személyes adatoknak gyűjtésük és/vagy további feldolgozásuk célja szempontjából megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek kell lenniük; az átadott személyes adatok csak az alábbiakra terjedhetnek ki:

i.

az átadandó személy adatai (családi név, utónév, bármilyen korábbi név, egyéb használt/ismert nevek vagy felvett nevek, nem, családi állapot, születési hely és idő, jelenlegi és korábbi állampolgárság);

| ii. | útlevél, személyazonosító igazolvány vagy járművezetői engedély, illetve egyéb személyazonosító vagy úti okmányok (szám, érvényességi idő, a kiállítás napja, kiállító hatóság, a kiállítás helye); |
| --- | --- |

ii.

útlevél, személyazonosító igazolvány vagy járművezetői engedély, illetve egyéb személyazonosító vagy úti okmányok (szám, érvényességi idő, a kiállítás napja, kiállító hatóság, a kiállítás helye);

| iii. | útmegszakítások és útvonalak; |
| --- | --- |

iii.

útmegszakítások és útvonalak;

| iv. | egyéb, az átadandó személy azonosításához vagy az e megállapodás szerinti visszafogadási követelmények megvizsgálásához szükséges információk; |
| --- | --- |

iv.

egyéb, az átadandó személy azonosításához vagy az e megállapodás szerinti visszafogadási követelmények megvizsgálásához szükséges információk;

| d) | a személyes adatoknak pontosaknak kell lenniük, és azokat szükség esetén naprakésszé kell tenni; |
| --- | --- |

d)

a személyes adatoknak pontosaknak kell lenniük, és azokat szükség esetén naprakésszé kell tenni;

| e) | a személyes adatokat olyan formában kell tárolni, amely az érintettek azonosítását csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljának eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé; |
| --- | --- |

e)

a személyes adatokat olyan formában kell tárolni, amely az érintettek azonosítását csak az adatok gyűjtése vagy további feldolgozása céljának eléréséhez szükséges ideig teszi lehetővé;

| f) | mind a közlő, mind pedig a fogadó hatóság megtesz minden ésszerű intézkedést a személyes adatok szükség szerinti helyesbítésének, törlésének vagy zárolásának biztosítására, ha a feldolgozás nem felel meg e cikk rendelkezéseinek, különösen mert ezen adatok nem felelnek meg a feldolgozás céljának, e vonatkozásban nem kielégítőek vagy nem pontosak, vagy túllépik az e cél eléréséhez szükséges kereteket. Ebbe beletartozik a másik Szerződő Fél értesítése az adatok bármely helyesbítéséről, törléséről vagy zárolásáról; |
| --- | --- |

f)

mind a közlő, mind pedig a fogadó hatóság megtesz minden ésszerű intézkedést a személyes adatok szükség szerinti helyesbítésének, törlésének vagy zárolásának biztosítására, ha a feldolgozás nem felel meg e cikk rendelkezéseinek, különösen mert ezen adatok nem felelnek meg a feldolgozás céljának, e vonatkozásban nem kielégítőek vagy nem pontosak, vagy túllépik az e cél eléréséhez szükséges kereteket. Ebbe beletartozik a másik Szerződő Fél értesítése az adatok bármely helyesbítéséről, törléséről vagy zárolásáról;

| g) | az adatokat átvevő hatóság kérésre tájékoztatja az adatközlő hatóságot a közölt adatok felhasználásáról és annak eredményéről; |
| --- | --- |

g)

az adatokat átvevő hatóság kérésre tájékoztatja az adatközlő hatóságot a közölt adatok felhasználásáról és annak eredményéről;

| h) | személyes adatok csak az illetékes hatóságokkal közölhetők. Az egyéb szerveknek való továbbításhoz az adatközlő hatóság beleegyezése szükséges; |
| --- | --- |

h)

személyes adatok csak az illetékes hatóságokkal közölhetők. Az egyéb szerveknek való továbbításhoz az adatközlő hatóság beleegyezése szükséges;

| i) | az adatközlő hatóság és az adatokat átvevő hatóság köteles írásos nyilvántartást vezetni az adatok átadásáról és átvételéről. |
| --- | --- |

i)

az adatközlő hatóság és az adatokat átvevő hatóság köteles írásos nyilvántartást vezetni az adatok átadásáról és átvételéről.

14. cikk

Érinthetetlenségi záradék

(1)   E megállapodás nem érinti a Közösségnek, a tagállamoknak és Ukrajnának a nemzetközi jogból, így különösen az olyan alkalmazandó nemzetközi egyezményekből, illetve megállapodásokból eredő jogait, kötelezettségeit és felelősségét, amelyeknek részesei, beleértve a preambulumban hivatkozottakat.

(2)   E megállapodás rendelkezései nem képezik akadályát valamely személy egyéb hivatalos vagy nem hivatalos egyezmény alapján történő visszaszállításának.

VI.   SZAKASZ

VÉGREHAJTÁS ÉS ALKALMAZÁS

15. cikk

Visszafogadási vegyes bizottság

(1)   A Szerződő Felek kölcsönösen segítik egymást e megállapodás alkalmazásában és értelmezésében. A felek létrehoznak egy visszafogadási vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság), amely különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | ellenőrzi a megállapodás végrehajtását és rendszeres információcserét folytat az egyes tagállamok és Ukrajna által a 16. cikk szerint elkészített végrehajtási jegyzőkönyvről; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzi a megállapodás végrehajtását és rendszeres információcserét folytat az egyes tagállamok és Ukrajna által a 16. cikk szerint elkészített végrehajtási jegyzőkönyvről;

| b) | javaslatokat készít és ajánlásokat fogalmaz meg a megállapodás módosítására; |
| --- | --- |

b)

javaslatokat készít és ajánlásokat fogalmaz meg a megállapodás módosítására;

| c) | határoz az e megállapodás egységes alkalmazásához szükséges végrehajtási rendelkezésekről. |
| --- | --- |

c)

határoz az e megállapodás egységes alkalmazásához szükséges végrehajtási rendelkezésekről.

(2)   E vegyes bizottság határozatai a Szerződő Felekre nézve kötelezőek.

(3)   A bizottság a Közösség és Ukrajna képviselőiből áll; a Közösséget a tagállami szakértők támogatásával a Bizottság képviseli.

(4)   A bizottság szükség esetén valamely Szerződő Fél kérelmére ülésezik.

(5)   A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

16. cikk

Végrehajtási jegyzőkönyvek

(1)   Ukrajna és bármely tagállam végrehajtási jegyzőkönyveket dolgozhatnak ki, amelyek a következőkre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak:

| a) | a hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelölése; |
| --- | --- |

a)

a hatáskörrel rendelkező hatóságok kijelölése;

| b) | határátkelők a személyek átadására; |
| --- | --- |

b)

határátkelők a személyek átadására;

| c) | az illetékes hatóságok közötti kommunikáció mechanizmusai; |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok közötti kommunikáció mechanizmusai;

| d) | a gyorsított eljárás keretében történő visszafogadás részletes szabályai; |
| --- | --- |

d)

a gyorsított eljárás keretében történő visszafogadás részletes szabályai;

| e) | a kísérettel történő átadás, beleértve a harmadik ország állampolgárainak és a hontalanoknak a kísérettel történő átszállítását is; |
| --- | --- |

e)

a kísérettel történő átadás, beleértve a harmadik ország állampolgárainak és a hontalanoknak a kísérettel történő átszállítását is;

| f) | kiegészítő eszközök és szükséges dokumentumok a megállapodás végrehajtásához; |
| --- | --- |

f)

kiegészítő eszközök és szükséges dokumentumok a megállapodás végrehajtásához;

| g) | módszerek és eljárások a megállapodás 12. cikkének végrehajtásával kapcsolatos költségek behajtására. |
| --- | --- |

g)

módszerek és eljárások a megállapodás 12. cikkének végrehajtásával kapcsolatos költségek behajtására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett végrehajtási jegyzőkönyvek csak a 15. cikkben említett bizottság értesítését követően lépnek hatályba.

(3)   Ukrajna beleegyezik abba, hogy egy adott tagállammal készített végrehajtási jegyzőkönyv (1) bekezdésének d), e), f) vagy g) pontjaival kapcsolatos rendelkezéseit bármely más tagállammal való kapcsolatai során – ez utóbbi kérelmére – is alkalmazza.

17. cikk

A kétoldalú visszafogadási megállapodásokhoz és a tagállamok szabályaihoz való viszony

(1)   E cikk (2) bekezdésére is figyelemmel, e megállapodás rendelkezései elsőbbséget élveznek az egyes tagállamok és Ukrajna között a 16. cikk alapján megkötött vagy esetleg ezután megkötendő, az engedély nélkül tartózkodó személyek visszafogadásáról szóló bármely kétoldalú megállapodással vagy kötelező erejű jogi aktussal szemben, amennyiben ez utóbbiak nem összeegyeztethetők e megállapodás rendelkezéseivel.

(2)   Az egyes tagállamok és Ukrajna között megkötött kétoldalú megállapodások és egyéb jogilag kötelező erejű aktusok a hontalan személyek és harmadik országok állampolgárai visszafogadásáról szóló rendelkezései továbbra is alkalmazandók a 20. cikk (3) bekezdésében említett 2 éves időszak alatt.

VII.   SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

18. cikk

Területi hatály

(1)   E cikk (2) bekezdésére is figyelemmel ez a megállapodás azon a területen alkalmazandó, ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazni kell, valamint Ukrajna területén.

(2)   E megállapodás a Dán Királyság területén nem alkalmazandó.

19. cikk

A megállapodás módosításai

E megállapodás a Szerződő Felek közös megegyezésével módosítható és kiegészíthető. A módosításokat és kiegészítéseket külön jegyzőkönyvek formájában dolgozhatják ki, amelyek a megállapodás szerves részét képezik és a megállapodás 20. cikkében megállapított eljárással összhangban lépnek hatályba.

20. cikk

Hatálybalépés, időtartam és megszűnés

(1)   Ezt a megállapodást a Szerződő Feleknek belső rendelkezéseikkel összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk.

(2)   E cikk (3) bekezdésére is figyelemmel, e megállapodás azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítik egymást, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett eljárások befejeződtek.

(3)   Az e megállapodás 3. cikkében foglalt kötelezettségek csak 2 évvel az e cikk (2) bekezdésében említett időpont után alkalmazandók. E kétéves időszak alatt csak a hontalan személyekre és azon harmadik országok állampolgáraira alkalmazandók, amelyekkel Ukrajna kétoldalú szerződést vagy megállapodást kötött a visszafogadásról. A 17. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint, az egyes tagállamok és Ukrajna között megkötött kétoldalú megállapodások és egyéb jogilag kötelező erejű aktusok a hontalan személyek és harmadik országok állampolgárai visszafogadásáról szóló rendelkezései továbbra is alkalmazandók e 2 éves időszak alatt.

(4)   Ezt a megállapodást határozatlan időre kötötték.

(5)   E megállapodást bármelyik fél felmondhatja a másik félhez intézett hivatalos értesítés útján. A megállapodás az ilyen értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

21. cikk

Mellékletek

Az 1–8. melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

Kelt Luxembourgban, a kétezer-hetedik év június havának tizennyolcadik napján két példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint ukrán nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Украйиа

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l’Ukraine

Per l’Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

За Υκραїиу

Image

1. MELLÉKLET

OKMÁNYOK KÖZÖS JEGYZÉKE AZ ÁLLAMPOLGÁRSÁGRA VONATKOZÓAN

(6. cikk (1) bekezdés a) pont)

| — | bármilyen útlevél (nemzeti útlevelek, diplomata-útlevelek, szolgálati útlevelek, csoportos útlevelek és ideiglenes útlevelek, beleértve a kiskorúak útleveleit is), |
| --- | --- |

—

bármilyen útlevél (nemzeti útlevelek, diplomata-útlevelek, szolgálati útlevelek, csoportos útlevelek és ideiglenes útlevelek, beleértve a kiskorúak útleveleit is),

| — | nemzeti személyazonosító igazolványok (beleértve az ideiglenes és átmeneti okmányokat), |
| --- | --- |

—

nemzeti személyazonosító igazolványok (beleértve az ideiglenes és átmeneti okmányokat),

| — | katonakönyv és katonai személyazonosító igazolvány, |
| --- | --- |

—

katonakönyv és katonai személyazonosító igazolvány,

| — | tengerész-nyilvántartási könyv, hajóparancsnoki szolgálati igazolvány és tengerészútlevél, |
| --- | --- |

—

tengerész-nyilvántartási könyv, hajóparancsnoki szolgálati igazolvány és tengerészútlevél,

| — | az állampolgárságot igazoló bizonyítvány és egyéb hivatalos okmány, amely megemlíti vagy jelzi az állampolgárságot. |
| --- | --- |

—

az állampolgárságot igazoló bizonyítvány és egyéb hivatalos okmány, amely megemlíti vagy jelzi az állampolgárságot.

2. MELLÉKLET

OKMÁNYOK KÖZÖS JEGYZÉKE AZ ÁLLAMPOLGÁRSÁGRA VONATKOZÓAN

(6. cikk (1) bekezdés b) pont)

| — | a megállapodás 1. mellékletében felsorolt bármely dokumentum fénymásolata, |
| --- | --- |

—

a megállapodás 1. mellékletében felsorolt bármely dokumentum fénymásolata,

| — | járművezetői engedélyek vagy azok fénymásolatai, |
| --- | --- |

—

járművezetői engedélyek vagy azok fénymásolatai,

| — | születési anyakönyvi kivonat vagy annak fénymásolata, |
| --- | --- |

—

születési anyakönyvi kivonat vagy annak fénymásolata,

| — | vállalati igazolványok vagy azok fénymásolatai, |
| --- | --- |

—

vállalati igazolványok vagy azok fénymásolatai,

| — | tanúk nyilatkozatai, |
| --- | --- |

—

tanúk nyilatkozatai,

| — | az érintett személy által tett nyilatkozatok és az általa beszélt nyelvek, beleértve a személy állampolgárságának megállapítására elvégzett bármely hivatalos vizsgálat eredményeit. E melléklet alkalmazásában a „hivatalos vizsgálat” a megkereső állam megbízásából vagy általa elvégzett vizsgálat, amelyet a megkeresett állam jóváhagy, |
| --- | --- |

—

az érintett személy által tett nyilatkozatok és az általa beszélt nyelvek, beleértve a személy állampolgárságának megállapítására elvégzett bármely hivatalos vizsgálat eredményeit. E melléklet alkalmazásában a „hivatalos vizsgálat” a megkereső állam megbízásából vagy általa elvégzett vizsgálat, amelyet a megkeresett állam jóváhagy,

| — | bármely egyéb okmány, amely segíthet az érintett személy állampolgárságának megállapításában. |
| --- | --- |

—

bármely egyéb okmány, amely segíthet az érintett személy állampolgárságának megállapításában.

3. MELLÉKLET

OKMÁNYOK KÖZÖS JEGYZÉKE HARMADIK ORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRAI ÉS A HONTALAN SZEMÉLYEK TEKINTETÉBEN

(7. cikk (1) bekezdés)

3A. MELLÉKLET

| — | a gyorsított eljárás céljából, különösen a felhatalmazott határőrizeti szervek személyzete által tett hivatalos nyilatkozatok, amelyek tanúsíthatják az érintett személynek a megkeresett államból való közvetlen belépését a megkereső állam területére, |
| --- | --- |

—

a gyorsított eljárás céljából, különösen a felhatalmazott határőrizeti szervek személyzete által tett hivatalos nyilatkozatok, amelyek tanúsíthatják az érintett személynek a megkeresett államból való közvetlen belépését a megkereső állam területére,

| — | légi járatok, vonatok, távolsági autóbuszok vagy hajók névvel ellátott menetjegyei, amelyek bizonyítékul szolgálnak az érintett személy jelenlétére vagy útvonalára a megkeresett állam területéről közvetlenül a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére, |
| --- | --- |

—

légi járatok, vonatok, távolsági autóbuszok vagy hajók névvel ellátott menetjegyei, amelyek bizonyítékul szolgálnak az érintett személy jelenlétére vagy útvonalára a megkeresett állam területéről közvetlenül a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére,

| — | légi járatok, vonatok, távolsági autóbuszok vagy hajók utaslistái, amelyek bizonyítékul szolgálnak az érintett személy jelenlétére vagy útvonalára a megkeresett állam területéről közvetlenül a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére. |
| --- | --- |

—

légi járatok, vonatok, távolsági autóbuszok vagy hajók utaslistái, amelyek bizonyítékul szolgálnak az érintett személy jelenlétére vagy útvonalára a megkeresett állam területéről közvetlenül a megkereső állam (vagy tagállam, amennyiben a megkeresett állam Ukrajna) területére.

3B. MELLÉKLET

| — | különösen a megkereső állam határőrizeti szervei, illetve más tanúk által tett olyan hivatalos nyilatkozatok, amelyek igazolhatják az érintett személy határátlépését, |
| --- | --- |

—

különösen a megkereső állam határőrizeti szervei, illetve más tanúk által tett olyan hivatalos nyilatkozatok, amelyek igazolhatják az érintett személy határátlépését,

| — | dokumentumok, igazolások vagy bármilyen számla (pl.: szállodai számlák, orvosi/fogorvosi kezelésre megbeszélt időpontok, közintézmények/magánintézmények belépőkártyái, gépjárműbérleti megállapodás, hitelkártyával való fizetés nyugtája stb.), amely egyértelműen bizonyítja, hogy az érintett személy a megkeresett állam területén tartózkodott, |
| --- | --- |

—

dokumentumok, igazolások vagy bármilyen számla (pl.: szállodai számlák, orvosi/fogorvosi kezelésre megbeszélt időpontok, közintézmények/magánintézmények belépőkártyái, gépjárműbérleti megállapodás, hitelkártyával való fizetés nyugtája stb.), amely egyértelműen bizonyítja, hogy az érintett személy a megkeresett állam területén tartózkodott,

| — | információ arra vonatkozólag, hogy az érintett személy egy szállító vagy utazási iroda szolgáltatásait vette igénybe, |
| --- | --- |

—

információ arra vonatkozólag, hogy az érintett személy egy szállító vagy utazási iroda szolgáltatásait vette igénybe,

| — | az érintett személy bírósági vagy államigazgatási eljárás keretében tett hivatalos nyilatkozata. |
| --- | --- |

—

az érintett személy bírósági vagy államigazgatási eljárás keretében tett hivatalos nyilatkozata.

4. MELLÉKLET

OKMÁNYOK KÖZÖS JEGYZÉKE HARMADIK ORSZÁG ÁLLAMPOLGÁRAI ÉS A HONTALAN SZEMÉLYEK TEKINTETÉBEN

(7. cikk (2) bekezdés)

4A. MELLÉKLET

| — | a megkeresett állam által kiállított érvényes vízum és/vagy tartózkodási engedély, |
| --- | --- |

—

a megkeresett állam által kiállított érvényes vízum és/vagy tartózkodási engedély,

| — | az érintett személy úti okmányában található, a határátlépést igazoló pecsét vagy hasonló bejegyzés, illetve a határátlépés egyéb bizonyítéka. |
| --- | --- |

—

az érintett személy úti okmányában található, a határátlépést igazoló pecsét vagy hasonló bejegyzés, illetve a határátlépés egyéb bizonyítéka.

4B. MELLÉKLET

A 4a. mellékletben felsorolt bármely okmány fénymásolata.

5. MELLÉKLET

Image

Image

Image

6. MELLÉKLET

Image

Image

7. MELLÉKLET

A KIUTASÍTÁSRA RENDSZERESÍTETT SZABVÁNYOS, EURÓPAI UNIÓS ÚTI OKMÁNY

(az 1994. november 30-i tanácsi ajánlásban megadott űrlapnak megfelelően)

8. MELLÉKLET

UKRAJNA VISSZATÉRÉSRE FELJOGOSÍTÓ ÚTI OKMÁNYA

UKRAJNA NYILATKOZATA

Az „úti okmány” Ukrajna, az egyik tagállam vagy a visszafogadandó személy állampolgársága vagy állandó lakcíme szerinti állam által kibocsátott külföldre utazáshoz érvényes okmány.

EGYÜTTES NYILATKOZAT A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSRŐL

A Szerződő Felek tudomásul veszik, hogy Ukrajna és a tagállamok nemzeti jogrendszere szerint nem lehetséges egy ukrán vagy EU állampolgár számára, hogy megfosszák állampolgárságától anélkül, hogy megszerezne egy másik állampolgárságot.

A Felek megállapodnak, hogy kellő időben konzultálnak egymással, amennyiben ez a jogi helyzet megváltozik.

EGYÜTTES NYILATKOZAT DÁNIÁRA VONATKOZÓAN

A Szerződő Felek tudomásul veszik, hogy a jelen megállapodás nem vonatkozik a Dán Királyság területére, sem pedig a Dán Királyság állampolgáraira. Ilyen körülmények között helyénvaló, hogy Ukrajna és a Dán Királyság visszafogadási megállapodást kössenek ugyanolyan feltételekkel, mint a jelen megállapodás feltételei.

EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA ÉS NORVÉGIÁRA VONATKOZÓAN

A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Közösség, valamint Izland és Norvégia között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló 1999. május 18-i megállapodására. Ilyen körülmények között helyénvaló, hogy Ukrajna, valamint Izland és Norvégia visszafogadási megállapodást kössenek ugyanolyan feltételekkel, mint a jelen megállapodás feltételei.

EGYÜTTES NYILATKOZAT A TECHNIKAI ÉS PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRÓL

Mindkét fél egyetért a közös felelősség, szolidaritás és egyenlő partnerség elvein alapuló megállapodás végrehajtásában az Ukrajna és az EU közötti migrációs áramlás kezelése érdekében.

Ebben az összefüggésben az EK kötelezettséget vállal, hogy rendelkezésre bocsát pénzügyi forrásokat, hogy támogassa Ukrajnát a megállapodás végrehajtásában. E tevékenysége során különös figyelmet szentelnek a kapacitásépítésre. Az ilyen támogatást az Ukrajna javára történő támogatás átfogó prioritásainak összefüggésében nyújtják, az Ukrajna rendelkezésére bocsátott átfogó pénzeszközök részeként és az EK külső segítségre vonatkozó, végrehajtással kapcsolatos eljárási szabályok teljes mértékű tiszteletben tartásával.

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/66

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2007. november 29.)

az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről

(2007/840/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ukrajnával egy a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásról. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az Európai Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Ukrajnával egy a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásról.

| (2) | A 2007. június 12-én elfogadott tanácsi határozattal összhangban e megállapodást az Európai Közösség nevében 2007. június 18-án aláírták, figyelembe véve annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is. |
| --- | --- |

(2)

A 2007. június 12-én elfogadott tanácsi határozattal összhangban e megállapodást az Európai Közösség nevében 2007. június 18-án aláírták, figyelembe véve annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni.

| (4) | A megállapodás igazgatása céljából a megállapodás felállít egy vegyes bizottságot, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani az ezen esetre vonatkozó közösségi álláspont kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást. |
| --- | --- |

(4)

A megállapodás igazgatása céljából a megállapodás felállít egy vegyes bizottságot, amely elfogadhatja eljárási szabályzatát. Helyénvaló megállapítani az ezen esetre vonatkozó közösségi álláspont kialakítására irányuló egyszerűsített eljárást.

| (5) | Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvvel – amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékeltek – összhangban az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rájuk nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvvel – amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékeltek – összhangban az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rájuk nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható.

| (6) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható, |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvvel összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és az rá nézve nem kötelező, illetve nem alkalmazható,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás a Közösség nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A megállapodás 14. cikke (1) bekezdésében előírt értesítést a Tanács elnöke küldi meg (2).

3. cikk

A megállapodás 12. cikke által létrehozott szakértői vegyes bizottságban a tagállamok szakértőinek támogatásával a Közösséget a Bizottság képviseli.

4. cikk

A Tanács által kijelölt különbizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság alakítja ki a megállapodás 12. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint a Közösségnek a szakértői vegyes bizottságban képviselt álláspontját az eljárási szabályzat elfogadására vonatkozóan.

5. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2007. november 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. LINO

---

(1)  2007. november 13-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága hirdeti ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Ukrajna között a vízumok kiadásának megkönnyítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

a továbbiakban: a Közösség, és

UKRAJNA,

a továbbiakban: a Felek,

ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy megkönnyítsék a gazdasági, humanitárius, kulturális, tudományos és egyéb kapcsolatok biztos fejlesztéséhez szükséges feltételnek tekintett emberek közötti kapcsolatokat azáltal, hogy megkönnyítik az ukrán állampolgárok számára történő vízumkiadást,

AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy szabályozzák Ukrajna és az Európai Unió tagállamai állampolgárainak kölcsönös utazási rendszerét,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy 2005. május 1-jétől az uniós állampolgárok mentesek a vízumkötelezettség alól, ha 90 napot meg nem haladó időtartamra utaznak Ukrajnába, vagy Ukrajna területén átutaznak,

FELISMERVE, hogy amennyiben Ukrajna az uniós polgárok számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy a megállapodás által az ukrán állampolgároknak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan kölcsönösségi alapon az uniós polgárokra is,

TEKINTETTEL az EU–Ukrajna politikai cselekvési tervre, amely megjegyezte, hogy az EU és Ukrajna között – a vízumkönnyítési megállapodásról folytatott tárgyalások előkészítése érdekében – építő jellegű párbeszédet folytatnak a vízumkönnyítésről, figyelemmel arra is, hogy folytatni kell az EK és Ukrajna közötti visszafogadási megállapodással kapcsolatos jelenlegi tárgyalásokat,

FELISMERVE, hogy a vízumkönnyítés nem eredményezhet illegális migrációt, és külön figyelmet szentelve a biztonságra és a visszafogadásra,

FELISMERVE hosszú távú célként a vízummentes utazási rendszer bevezetését Ukrajna állampolgárai számára,

FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazhatók,

FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései a Dán Királyságra nem alkalmazhatók,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Cél és hatály

(1)   E megállapodás célja, hogy megkönnyítse az Ukrajna állampolgárai számára történő vízumkiadást a 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó tervezett tartózkodás esetében.

(2)   Amennyiben Ukrajna az uniós polgárok, illetve ezek egyes kategóriái számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, úgy a megállapodás által az ukrán állampolgároknak nyújtott ugyanazon könnyítések alkalmazandók automatikusan kölcsönösségi alapon az érintett uniós polgárokra is.

2. cikk

Általános záradék

(1)   Az e megállapodásban előírt vízumkönnyítések csak annyiban alkalmazandók Ukrajna állampolgáraira, amennyiben ezek a Közösség vagy a tagállamok törvényei és rendeletei, e megállapodás vagy egyéb nemzetközi megállapodások alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól.

(2)   Az e megállapodás rendelkezései által nem szabályozott kérdésekre – úgymint a vízumkiadás megtagadása, az úti okmányok elismerése, a megélhetéshez szükséges anyagi fedezet bizonyítása, a belépés megtagadása és a kiutasítási intézkedések – Ukrajna vagy a tagállamok nemzeti joga, illetve a közösségi jog alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

a)   „tagállam”: az Európai Közösség bármely tagállama, a Dán Királyság, az Ír Köztársaság és az Egyesült Királyság kivételével;

b)   „az Európai Unió polgára”: az a) pontban meghatározott valamely tagállam állampolgára;

c)   „Ukrajna állampolgára”: ukrán állampolgársággal rendelkező bármely személy;

d)   „vízum”: valamely tagállam által az alábbiak céljából kiadott engedély vagy hozott határozat:

az adott tagállamba vagy több tagállamba összesen legfeljebb 90 napra tervezett tartózkodás céljából történő belépés,

az adott tagállam vagy több tagállam területére átutazás céljából történő belépés;

e)   „jogszerűen tartózkodó személy”: Ukrajna olyan állampolgára, akinek – a közösségi vagy nemzeti jogszabályok alapján – engedélyezték, illetve akit feljogosítottak arra, hogy több mint 90 napon át valamely tagállam területén tartózkodjon.

4. cikk

Az utazás célját igazoló dokumentumok

(1)   Ukrajna állampolgárainak alábbi kategóriái esetében a következő dokumentumok elegendőek a másik fél területére történő beutazás céljának indokolásához:

| a) | hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt:






  — | ukrán hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata; |
| --- | --- | --- |

a)

hivatalos küldöttségek azon tagjai esetében, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt:

—

ukrán hatóság által küldött levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken történő részvétel céljából a másik fél területére utazó küldöttség tagja, valamint a hivatalos meghívó másolata;

| b) | üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:






  — | a fogadó jogi személy vagy vállalat, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok állami és helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem; |
| --- | --- | --- |

b)

üzletemberek és üzleti szervezetek képviselői esetében:

—

a fogadó jogi személy vagy vállalat, illetve annak irodája vagy kirendeltsége, a tagállamok állami és helyi hatóságai, vagy a tagállamok területén rendezett kereskedelmi és ipari kiállítások, konferenciák és tudományos tanácskozások szervezőbizottságai által küldött írásbeli kérelem;

| c) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:






  — | Ukrajna nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével; |
| --- | --- | --- |

c)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői esetében:

—

Ukrajna nemzetközi közúti közlekedést biztosító fuvarozóinak nemzeti szövetsége által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;

| d) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai esetében:






  — | Ukrajna illetékes vasúti társasága által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével; |
| --- | --- | --- |

d)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai esetében:

—

Ukrajna illetékes vasúti társasága által küldött írásbeli kérelem az utazások céljának, időtartamának és gyakoriságának feltüntetésével;

| e) | újságírók esetében:






  — | szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói munka végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

e)

újságírók esetében:

—

szakmai szervezet által kiállított igazolás vagy egyéb dokumentum annak igazolására, hogy az érintett személy szakképzett újságíró, valamint munkáltatója által kiállított dokumentum arról, hogy az utazás célja újságírói munka végrehajtása;

| f) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából; |
| --- | --- | --- |

f)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme az említett tevékenységeken történő részvétel céljából;

| g) | tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:






  — | írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása; |
| --- | --- | --- |

g)

tanulmányok vagy képzés céljából – beleértve csereprogramok, valamint egyéb iskolával kapcsolatos tevékenységek keretében – utazó tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok esetében:

—

írásbeli kérelem vagy a fogadó egyetemre, főiskolára, illetve iskolába történő beiratkozás igazolása vagy diákigazolványok vagy az elvégzendő kurzusok igazolása;

| h) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:






  — | a fogadó szervezet írásbeli kérelme: a tagállamok illetékes hatóságai, nemzeti sportszövetségei és Nemzeti Olimpiai Bizottsága; |
| --- | --- | --- |

h)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek esetében:

—

a fogadó szervezet írásbeli kérelme: a tagállamok illetékes hatóságai, nemzeti sportszövetségei és Nemzeti Olimpiai Bizottsága;

| i) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:






  — | a városok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme; |
| --- | --- | --- |

i)

testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői esetében:

—

a városok közigazgatási vezetőjének/polgármesterének írásbeli kérelme;

| j) | olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait látogatják meg:






  — | a fogadó személy írásbeli kérelme; |
| --- | --- | --- |

j)

olyan közeli hozzátartozók – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák – esetében, akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait látogatják meg:

—

a fogadó személy írásbeli kérelme;

| k) | temetésre utazó hozzátartozók esetében:






  — | a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása; |
| --- | --- | --- |

k)

temetésre utazó hozzátartozók esetében:

—

a halál tényét megerősítő hivatalos dokumentum, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolat igazolása;

| l) | katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:






  — | a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum; |
| --- | --- | --- |

l)

katonai és polgári temetőket látogató személyek esetében:

—

a sírhely létezését és megőrzését, valamint a kérelmező és az elhunyt közötti családi, illetve egyéb kapcsolatot megerősítő hivatalos dokumentum;

| m) | orvosi indokokból utazók esetében:






  — | az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása. |
| --- | --- | --- |

m)

orvosi indokokból utazók esetében:

—

az egészségügyi intézmény hivatalos dokumentuma, amely megerősíti az adott intézményben való egészségügyi ellátás szükségességét, valamint az egészségügyi ellátás kifizetéséhez szükséges anyagi fedezet bizonyítása.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett írásbeli kérelem az alábbi adatokat tartalmazza:

| a) | a meghívott személyek esetében: vezetéknév, keresztnév, születési idő, nem, állampolgárság, a személyazonosító igazolvány száma, az utazás ideje és célja, a belépések száma, valamint a meghívott személlyel utazó kiskorú gyermekek neve; |
| --- | --- |

a)

a meghívott személyek esetében: vezetéknév, keresztnév, születési idő, nem, állampolgárság, a személyazonosító igazolvány száma, az utazás ideje és célja, a belépések száma, valamint a meghívott személlyel utazó kiskorú gyermekek neve;

| b) | a meghívó személy esetében: vezetéknév, keresztnév és cím; vagy |
| --- | --- |

b)

a meghívó személy esetében: vezetéknév, keresztnév és cím; vagy

| c) | a meghívó jogi személy, vállalat vagy szervezet esetében: teljes név és cím, valamint






  — | amennyiben a kérelmet szervezet állítja ki, a kérelmet aláíró személy neve és beosztása, |
| --- | --- | --- |

c)

a meghívó jogi személy, vállalat vagy szervezet esetében: teljes név és cím, valamint

—

amennyiben a kérelmet szervezet állítja ki, a kérelmet aláíró személy neve és beosztása,

| — | amennyiben a meghívó személy jogi személy vagy társaság, illetve annak valamely tagállam területén lévő irodája vagy kirendeltsége, az érintett tagállam nemzeti joga által megkövetelt cégnyilvántartási szám. |
| --- | --- |

—

amennyiben a meghívó személy jogi személy vagy társaság, illetve annak valamely tagállam területén lévő irodája vagy kirendeltsége, az érintett tagállam nemzeti joga által megkövetelt cégnyilvántartási szám.

(3)   A személyek e cikk (1) bekezdésében említett kategóriái esetében valamennyi vízumtípust egyszerűsített eljárásban állítják ki, a tagállamok jogszabályai által előírt bármely egyéb indokolás, meghívó vagy az utazási cél jóváhagyásának megkövetelése nélkül.

5. cikk

Többszöri belépésre jogosító vízumok kiadása

(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb öt évig érvényes, többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek alábbi kategóriái részére:

| a) | a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejükre korlátozva, amennyiben az kevesebb mint 5 év; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai részére – amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól – feladataik ellátásához és hivatali idejükre korlátozva, amennyiben az kevesebb mint 5 év;

| b) | hivatalos küldöttségek olyan állandó tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek rendszeresen részt; |
| --- | --- |

b)

hivatalos küldöttségek olyan állandó tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően a tagállamok területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek rendszeresen részt;

| c) | azon házastársak és 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait látogatják meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal; |
| --- | --- |

c)

azon házastársak és 21. életévüket még be nem töltött vagy eltartott gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), akik Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárait látogatják meg, a meglátogatott személy tartózkodási engedélye érvényességének időtartamára korlátozott érvényességi időtartammal;

| d) | üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

d)

üzletemberek vagy üzleti szervezetek képviselői, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| e) | újságírók. |
| --- | --- |

e)

újságírók.

(2)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legfeljebb egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot állítanak ki a személyek alábbi kategóriái részére, feltéve hogy a megelőző egy évben legalább egy vízumot szereztek, azt a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel, és a többszöri belépésre jogosító vízum iránti kérelmüket megindokolják:

| a) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

| b) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai;

| c) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba; |
| --- | --- |

c)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek, akik rendszeresen utaznak a tagállamokba;

| d) | nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi sportesemények résztvevői és az őket szakmai minőségben kísérő személyek;

| e) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői. |
| --- | --- |

e)

testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői.

(3)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei legalább 2 és legfeljebb 5 évig érvényes többszöri belépésre jogosító vízumot adnak ki a személyek e cikk (2) bekezdésében említett kategóriái részére, feltéve hogy azok a megelőző két évben a meglátogatott államba történő belépésre, illetve ott-tartózkodásra vonatkozó jogszabályokkal összhangban használták fel az egyéves időtartamú, többszöri belépésre jogosító vízumot, és a többszöri belépésre jogosító vízum kérelmezésének okai még mindig fennállnak.

(4)   Az e cikk (1)–(3) bekezdésében említett személyek tagállamok területén történő tartózkodásának teljes időtartama nem haladhatja meg 180 napos időszakonként a 90 napot.

6. cikk

A vízumkérelmek feldolgozásának díja

(1)   Az ukrán állampolgárok vízumkérelmei feldolgozásának díja 35 EUR.

A fenti összeg a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálható.

(2)   Amennyiben Ukrajna az uniós polgárok számára ismét bevezeti a vízumkötelezettséget, az Ukrajna által kiszabott díj nem haladhatja meg a 35 EUR-t, illetve a megállapított összeget, amennyiben a díjat a 14. cikk (4) bekezdése szerinti eljárással összhangban felülvizsgálták.

(3)   A tagállamok 70 EUR-s díjat szabnak ki az olyan vízumok feldolgozására, amelyek esetében a vízumkérelmet és az igazoló dokumentumokat a vízumkérelmező tervezett indulásának időpontja előtti három napon belül nyújtja be. Ez nem vonatkozik a 6. cikk (4) bekezdésének b), c), e), f), j) és k) pontja, valamint a 7. cikk (3) bekezdése szerinti esetekre. A 6. cikk (4) bekezdésének a), d), g), h), i) és l)–n) pontjában említett kategóriáknál a díj sürgős esetekben megegyezik a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított díjjal.

(4)   A személyek alábbi kategóriái mentesülnek a vízumkérelem feldolgozásának díja alól:

| a) | Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák; |
| --- | --- |

a)

Ukrajnának a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó állampolgárainak közeli hozzátartozói – házastársak, gyermekek (beleértve az örökbefogadottakat is), szülők (beleértve a gyámot is), nagyszülők és unokák;

| b) | hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt; |
| --- | --- |

b)

hivatalos küldöttségek azon tagjai, akik Ukrajnához címzett hivatalos meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken, konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt;

| c) | a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti kormány vagy helyi önkormányzatok tagjai, parlamenti képviselők, az alkotmánybíróság és a legfelsőbb bíróság tagjai, amennyiben e megállapodás alapján nem mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

| d) | tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok, akik tanulmányok vagy képzés céljából utaznak; |
| --- | --- |

d)

tanulók, diákok, posztgraduális hallgatók és kísérőtanárok, akik tanulmányok vagy képzés céljából utaznak;

| e) | fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik; |
| --- | --- |

e)

fogyatékkal élő személyek és szükség esetén kísérőik;

| f) | olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó látogatását; |
| --- | --- |

f)

olyan személyek, akik dokumentumokkal igazolják humanitárius okokból történő utazásuk szükségességét, beleértve a sürgős egészségügyi ellátásban való részesülést és az ilyen személyt kísérő személyt, közeli hozzátartozó temetésén való részvételt vagy súlyosan beteg közeli hozzátartozó látogatását;

| g) | nemzetközi sportesemények résztvevői és kísérőik; |
| --- | --- |

g)

nemzetközi sportesemények résztvevői és kísérőik;

| h) | tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek; |
| --- | --- |

h)

tudományos, kulturális és művészeti tevékenységekben – beleértve az egyetemi és egyéb csereprogramokat is – részt vevő személyek;

| i) | testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői; |
| --- | --- |

i)

testvérvárosok által szervezett hivatalos csereprogramok résztvevői;

| j) | újságírók; |
| --- | --- |

j)

újságírók;

| k) | nyugdíjasok; |
| --- | --- |

k)

nyugdíjasok;

| l) | a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői; |
| --- | --- |

l)

a tagállamok területére szállító, Ukrajnában nyilvántartásba vett nemzetközi teher- és személyszállító járművek vezetői;

| m) | a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai; |
| --- | --- |

m)

a tagállamok területére belépő nemzetközi vonatokon alkalmazott vonat-, hűtőkocsi- és mozdonyszemélyzet tagjai;

| n) | 18 év alatti gyermekek és 21 év alatti eltartott gyermekek. |
| --- | --- |

n)

18 év alatti gyermekek és 21 év alatti eltartott gyermekek.

7. cikk

A vízumkérelmek feldolgozási eljárásainak időtartama

(1)   A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a vízumkérelem és a vízum kiadásához szükséges dokumentumok kézhezvételétől számított 10 naptári napon belül döntenek a vízumkérelemről.

(2)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartama egyes esetekben 30 naptári napra is kiterjeszthető, különösen akkor, ha a kérelem további vizsgálatot tesz szükségessé.

(3)   A vízumkérelemmel kapcsolatos döntés meghozatalának időtartamát sürgős esetekben 2 vagy annál kevesebb munkanapra is csökkenthetik.

8. cikk

Távozás elvesztett vagy ellopott okmányok esetén

Az Európai Unió és Ukrajna azon állampolgárai, akik Ukrajna vagy a tagállamok területén történő tartózkodásuk alatt elveszítették személyazonosító okmányaikat, vagy akiktől ezen okmányokat ellopták, a tagállamok vagy Ukrajna diplomáciai vagy konzuli képviseletei által kiállított, határátlépésre jogosító érvényes személyazonosító okmánnyal vízum vagy egyéb engedély nélkül elhagyhatják az adott állam területét.

9. cikk

A vízum meghosszabbítása kivételes körülmények között

Ukrajna azon állampolgárai esetében, akik vis maior okokból nem tudják a vízumukban megállapított időn belül elhagyni a tagállamok területét, a fogadó állam által alkalmazott jogszabályokkal összhangban és a tartózkodási helyük szerinti államba történő visszatérésükhöz szükséges időszakra díjmentesen meghosszabbítják vízumaik érvényességét.

10. cikk

Diplomata-útlevelek

(1)   Ukrajna érvényes diplomata-útlevéllel rendelkező állampolgárai vízum nélkül léphetnek be, hagyhatják el, vagy utazhatnak át a tagállamok területén.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett személyek 180 napos időszakonként 90 napot meg nem haladó ideig tartózkodhatnak a tagállamok területén.

11. cikk

A vízumok területi érvényessége

A tagállamok nemzetbiztonsággal kapcsolatos nemzeti szabályaira és előírásaira, valamint a korlátozott területi érvényességű vízumokkal kapcsolatos uniós szabályokra is figyelemmel Ukrajna állampolgárai az Európai Unió polgáraival azonos feltételek mellett utazhatnak a tagállamok területén.

12. cikk

A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

(1)   A Felek az Európai Közösség és Ukrajna képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. A Közösséget tagállami szakértők segítségével az Európai Közösségek Bizottsága képviseli.

(2)   A bizottság különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | felügyeli e megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

a)

felügyeli e megállapodás végrehajtását;

| b) | javaslatot tesz e megállapodás módosításaira vagy kiegészítéseire; |
| --- | --- |

b)

javaslatot tesz e megállapodás módosításaira vagy kiegészítéseire;

| c) | dönt az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban. |
| --- | --- |

c)

dönt az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákban.

(3)   A bizottság valamely szerződő fél kérésére szükség esetén, de legalább évente egyszer ülésezik.

(4)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

13. cikk

E megállapodás kapcsolata a tagállamok és Ukrajna közötti kétoldalú megállapodásokkal

E megállapodás – hatálybalépésétől kezdve – elsőbbséget élvez bármely olyan, az egyes tagállamok és Ukrajna közötti két- vagy többoldalú megállapodásokkal vagy egyezményekkel szemben, amennyiben ez utóbbi megállapodások vagy egyezmények rendelkezései e megállapodásban tárgyalt kérdéseket érintenek.

14. cikk

Záró rendelkezések

(1)   E megállapodást a Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá, és e megállapodás azon időpontot követő második hónap első napján lép hatályba, amikor a Felek értesítik egymást, hogy az említett eljárások befejeződtek.

(2)   E cikk (1) bekezdésétől eltérően e megállapodás csak az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a személyek visszafogadásáról szóló megállapodás hatálybalépésekor lép hatályba, amennyiben ez az időpont az e cikk (1) bekezdésében előírt időpont után van.

(3)   E megállapodást határozatlan időre kötik, kivéve ha e cikk (6) bekezdésével összhangban felmondják.

(4)   E megállapodás a Felek írásbeli megállapodásával módosítható. A módosítások akkor lépnek hatályba, amikor a Felek értesítik egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.

(5)   E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Fél felfüggesztheti a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével vagy a közegészség védelmével kapcsolatos okokból. A felfüggesztéssel kapcsolatos döntésről a másik Felet annak hatálybalépése előtt legalább 48 órával értesítik. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Felet, amint a felfüggesztés okai megszűntek.

(6)   E megállapodást bármelyik Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ilyen értesítés napját követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

Kelt Luxembourgban, a kétezer-hetedik év június havának tizennyolcadik napján két példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és ukrán nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Укрaйнa

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l'Ukraine

Per l'Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

3а Уκраїну

Image

A MEGÁLLAPODÁSHOZ CSATOLT JEGYZŐKÖNYV A SCHENGENI VÍVMÁNYOKAT NEM TELJESKÖRŰEN ALKALMAZÓ TAGÁLLAMOKRÓL

Azon tagállamok, amelyekre a schengeni vívmányok kötelezőek, de amelyek a Tanács vonatkozó határozatára várva még nem adnak ki schengeni vízumot, nemzeti vízumokat adnak ki, amelyek érvényessége saját területükre korlátozott.

E tagállamok a 895/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal összhangban a területükön való átutazás céljából egyoldalúan elismerhetik a schengeni vízumokat és tartózkodási engedélyeket.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA A KATONAI ÉS POLGÁRI TEMETŐKBE TÖRTÉNŐ LÁTOGATÁSOKRA VONATKOZÓ RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRÓL

A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei a katonai és polgári temetőket látogató személyeknek főszabályként legfeljebb 14 napos időszakra adnak ki rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot.

EGYÜTTES NYILATKOZAT DÁNIÁRÓL

A Felek tudomásul veszik, hogy e megállapodás nem alkalmazandó a Dán Királyság diplomáciai és konzuli képviseletei által a vízumkiadáskor követett eljárásokra.

Ilyen körülmények között kívánatos, hogy Dánia és Ukrajna hatóságai az Európai Közösség és Ukrajna közötti megállapodáshoz hasonló feltételekkel haladéktalanul kössenek kétoldalú megállapodást a vízumkiadás megkönnyítéséről.

EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ EGYESÜLT KIRÁLYSÁGRÓL ÉS ÍRORSZÁGRÓL

A Felek tudomásul veszik, hogy e megállapodás az Egyesült Királyság és Írország területére nem alkalmazandó.

Ilyen körülmények között kívánatos, hogy az Egyesült Királyság, Írország és Ukrajna hatóságai kétoldalú megállapodásokat kössenek a vízumkiadás megkönnyítéséről.

EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRÓL ÉS NORVÉGIÁRÓL

A Felek tudomásul veszik az Európai Közösség, valamint Norvégia és Izland között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel ezen országoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló, 1999. május 18-i megállapodására.

Ilyen körülmények között kívánatos, hogy Norvégia, Izland és Ukrajna hatóságai az Európai Közösség és Ukrajna közötti megállapodáshoz hasonló feltételekkel haladéktalanul kössenek kétoldalú megállapodásokat a vízumkiadás megkönnyítéséről.

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA A VÍZUMKIADÁS ELUTASÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSÁRÓL

Felismerve az átláthatóság fontosságát a vízumkérelmezők számára, az Európai Bizottság emlékeztet arra, hogy 2006. július 19-én elfogadták a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kiadott, vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasítást átdolgozó jogalkotási javaslatot, amely a vízumkérelmek elutasításának indokolásával és a jogorvoslati lehetőségek kérdésével is foglalkozik.

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG NYILATKOZATA A VÍZUMKÉRELMEZŐK INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSÉRŐL, A RÖVID TÁVÚ TARTÓZKODÁSRA JOGOSÍTÓ VÍZUMOK KIADÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOKKAL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK ÖSSZEHANGOLÁSÁRÓL, VALAMINT AZ ILYEN VÍZUMOK KÉRELMEZÉSEKOR BENYÚJTANDÓ DOKUMENTUMOKRÓL

Felismerve az átláthatóság fontosságát a vízumkérelmezők számára, az Európai Közösség emlékeztet arra, hogy 2006. július 19-én az Európai Bizottság elfogadta a diplomáciai és konzuli képviseletek számára kiadott, vízumokra vonatkozó Közös Konzuli Utasítást átdolgozó jogalkotási javaslatot, amely azzal a kérdéssel is foglalkozik, hogy a vízumkérelmezők milyen feltételekkel fordulhatnak a tagállamok diplomáciai és konzuli képviseleteihez.

A vízumkérelmezők számára nyújtandó információkra tekintettel az Európai Közösség szerint meg kell hozni az alábbi megfelelő intézkedéseket:

| — | Általánosan össze kell állítani a kérelmezők számára a vízumkérelmezési eljárásokkal és a kérelmezés feltételeivel, valamint a vízumok érvényességével kapcsolatos alapvető információkat. |
| --- | --- |

—

Általánosan össze kell állítani a kérelmezők számára a vízumkérelmezési eljárásokkal és a kérelmezés feltételeivel, valamint a vízumok érvényességével kapcsolatos alapvető információkat.

| — | Az Európai Közösség összeállítja a minimumkövetelmények jegyzékét annak biztosítása érdekében, hogy következetes és egységes alapvető információkat bocsássanak az ukrán kérelmezők rendelkezésére, valamint hogy elvileg ugyanazon igazoló dokumentumok benyújtását kérjék tőlük. |
| --- | --- |

—

Az Európai Közösség összeállítja a minimumkövetelmények jegyzékét annak biztosítása érdekében, hogy következetes és egységes alapvető információkat bocsássanak az ukrán kérelmezők rendelkezésére, valamint hogy elvileg ugyanazon igazoló dokumentumok benyújtását kérjék tőlük.

A fent említett információkat széles körben kell terjeszteni (a konzulátusok hirdetőtábláján, szórólapokon, internetes oldalakon stb.).

A tagállamok diplomáciai és konzuli képviseletei információkat nyújtanak arról, hogy a schengeni vívmányok értelmében milyen lehetőségek vannak a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok kiadásának eseti alapon történő megkönnyítésére.

POLITIKAI NYILATKOZATTERVEZET A KISHATÁRFORGALOMRÓL

LENGYELORSZÁG, MAGYARORSZÁG, A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG ÉS ROMÁNIA NYILATKOZATA

A Magyar Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, valamint Románia az EU-hoz való csatlakozás időpontjától nyilatkoznak azon szándékukról, hogy kétoldalú megállapodások megkötése érdekében tárgyalásokat kezdenek Ukrajnával a tagállamok külső határain való kishatárforgalom szabályainak meghatározásáról, valamint a Schengeni Egyezmény módosításáról szóló, 2006. október 5-én elfogadott EK-rendelettel létrehozott kishatárforgalmi rendszer végrehajtása céljából.

---

Bizottság

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/77

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. szeptember 13.)

az EK-Szerződés 81. cikke szerinti eljárásról

(COMP/E-2/39.141 – Fiat ügy)

(az értesítés a C(2007) 4274. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2007/841/EK)

| (1) | A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozat, amelynek címzettje a Fiat Auto SpA (a továbbiakban: Fiat), a Fiat, az Alfa Romeo és a Lancia márkák gépjárműveinek javítására vonatkozó műszaki információk szolgáltatásával kapcsolatos. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 9. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott határozat, amelynek címzettje a Fiat Auto SpA (a továbbiakban: Fiat), a Fiat, az Alfa Romeo és a Lancia márkák gépjárműveinek javítására vonatkozó műszaki információk szolgáltatásával kapcsolatos.

| (2) | A műszaki információk adatokat, folyamatokat és utasításokat foglalnak magukba, amelyek a gépjármű hibás/törött/használt részeinek ellenőrzéséhez, javításához és cseréjéhez, valamint egy jármű bármely részében előforduló meghibásodások kijavításához szükségesek. Ezeket hét fő típusba lehet sorolni:






  — | alapvető paraméterek (a járművel kapcsolatos mérhető értékek minden referenciaértékének és beállítási pontjának dokumentációja, úgymint nyomatékbeállítások, fékbeállítási mérések, hidraulikus és guminyomás), |
| --- | --- | --- |

(2)

A műszaki információk adatokat, folyamatokat és utasításokat foglalnak magukba, amelyek a gépjármű hibás/törött/használt részeinek ellenőrzéséhez, javításához és cseréjéhez, valamint egy jármű bármely részében előforduló meghibásodások kijavításához szükségesek. Ezeket hét fő típusba lehet sorolni:

—

alapvető paraméterek (a járművel kapcsolatos mérhető értékek minden referenciaértékének és beállítási pontjának dokumentációja, úgymint nyomatékbeállítások, fékbeállítási mérések, hidraulikus és guminyomás),

| — | javítási és karbantartási műveletek szakaszainak ábrái és leírásai (szervízkézikönyv, műszaki dokumentumok, úgymint munkatervek, egy adott javítás elvégzéséhez szükséges eszközök leírása, valamint ábrák, úgymint kapcsolási rajzok vagy hidraulikák), |
| --- | --- |

—

javítási és karbantartási műveletek szakaszainak ábrái és leírásai (szervízkézikönyv, műszaki dokumentumok, úgymint munkatervek, egy adott javítás elvégzéséhez szükséges eszközök leírása, valamint ábrák, úgymint kapcsolási rajzok vagy hidraulikák),

| — | tesztelés és hibameghatározás (beleértve a diagnosztikai hiba-/hibaelhárítási kódokat, szoftvereket és a járműveken előforduló hibák meghatározásához szükséges más információkat) – a legtöbb, de nem az összes, ilyen információ megtalálható a specializált elektronikus eszközökben, |
| --- | --- |

—

tesztelés és hibameghatározás (beleértve a diagnosztikai hiba-/hibaelhárítási kódokat, szoftvereket és a járműveken előforduló hibák meghatározásához szükséges más információkat) – a legtöbb, de nem az összes, ilyen információ megtalálható a specializált elektronikus eszközökben,

| — | a járművön található eletronikus vezérlőegységek (ECU-k) újraprogramozásához, visszaállításához vagy újraindításához szükséges kódok, szoftverek és más információk. A következő típus kapcsolódik az előzőhöz, abban az értelemben, hogy gyakran ugyanazt az elektronikus szerszámot használják a hibameghatározáshoz, valamint az ezek kijavításához az ECU-kön keresztül történő, szükséges kiigazítások elvégzéséhez, |
| --- | --- |

—

a járművön található eletronikus vezérlőegységek (ECU-k) újraprogramozásához, visszaállításához vagy újraindításához szükséges kódok, szoftverek és más információk. A következő típus kapcsolódik az előzőhöz, abban az értelemben, hogy gyakran ugyanazt az elektronikus szerszámot használják a hibameghatározáshoz, valamint az ezek kijavításához az ECU-kön keresztül történő, szükséges kiigazítások elvégzéséhez,

| — | alkatrész-információk, beleértve az alkatrész-katalógusokat kódokkal és leírásokkal együtt, valamint jármű-azonosítási módszerek (vagyis egy meghatározott járműhöz kapcsolódó adatok, amelyek lehetővé teszik a javítóműhely számára, hogy a járműösszeszerelés során beazonosíthassa a beillesztett alkatrészek egyéni kódját, valamint az összeillő eredeti pótalkatrészek megfelelő kódját az adott jármű esetében), |
| --- | --- |

—

alkatrész-információk, beleértve az alkatrész-katalógusokat kódokkal és leírásokkal együtt, valamint jármű-azonosítási módszerek (vagyis egy meghatározott járműhöz kapcsolódó adatok, amelyek lehetővé teszik a javítóműhely számára, hogy a járműösszeszerelés során beazonosíthassa a beillesztett alkatrészek egyéni kódját, valamint az összeillő eredeti pótalkatrészek megfelelő kódját az adott jármű esetében),

| — | speciális információk (visszahívási értesítés és gyakori hibákról szóló értesítés), |
| --- | --- |

—

speciális információk (visszahívási értesítés és gyakori hibákról szóló értesítés),

| — | képzési anyagok. |
| --- | --- |

—

képzési anyagok.

| (3) | A Bizottság 2006 decemberében elindította az eljárást és megküldte a Fiatnak az előzetes értékelést, amelyben előzetes véleményként kifejezte azzal kapcsolatos aggályait, hogy a Fiatnak az értékesítés utáni szolgáltatásokat ellátó partnereivel kötött megállapodásai összeegyeztethetők-e az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2006 decemberében elindította az eljárást és megküldte a Fiatnak az előzetes értékelést, amelyben előzetes véleményként kifejezte azzal kapcsolatos aggályait, hogy a Fiatnak az értékesítés utáni szolgáltatásokat ellátó partnereivel kötött megállapodásai összeegyeztethetők-e az EK-Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésével.

| (4) | A Bizottság előzetes értékelése alapján a Fiat feltehetőleg jóval a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2002. július 31-i 1400/2002/EK bizottsági rendeletében (2) lefektetett átmeneti időszak lejártával sem tette közzé a műszaki javítási információk bizonyos fajtáit. A bizottsági vizsgálat elindításának időpontjáig a Fiat nem hozott létre olyan hatásos rendszert sem, amely lehetővé tenné a független javítóműhelyek számára, hogy szabadon hozzáférhessenek a műszaki javítási információkhoz. Annak ellenére, hogy a Fiat a bizottsági vizsgálat ideje alatt javított a műszaki információk hozzáférhetőségén, nevezetesen egy erre a célra tervezett weboldal („a TI-honlap”) 2005. júniusi létrehozásával, a független javítóműhelyek számára láthatólag még mindig nem volt elérhető az információk teljes köre. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság előzetes értékelése alapján a Fiat feltehetőleg jóval a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2002. július 31-i 1400/2002/EK bizottsági rendeletében (2) lefektetett átmeneti időszak lejártával sem tette közzé a műszaki javítási információk bizonyos fajtáit. A bizottsági vizsgálat elindításának időpontjáig a Fiat nem hozott létre olyan hatásos rendszert sem, amely lehetővé tenné a független javítóműhelyek számára, hogy szabadon hozzáférhessenek a műszaki javítási információkhoz. Annak ellenére, hogy a Fiat a bizottsági vizsgálat ideje alatt javított a műszaki információk hozzáférhetőségén, nevezetesen egy erre a célra tervezett weboldal („a TI-honlap”) 2005. júniusi létrehozásával, a független javítóműhelyek számára láthatólag még mindig nem volt elérhető az információk teljes köre.

| (5) | Az előzetes értékelés megállapította továbbá, hogy a kérdéses gyakorlat által érintett piacok a személygépkocsikhoz kapcsolódó javítási és karbantartási szolgáltatások, valamint a javítóműhelyek számára nyújtott műszaki információk piacai voltak. Az első piac esetében a Fiat szerződéses hálózatai igen nagy piaci részesedéssel rendelkeztek, míg a második piac esetében a Fiat volt az egyetlen szállító, amely az összes, a járműveit érintő műszaki információt a javítóműhelyek rendelkezésére tudta bocsátani. |
| --- | --- |

(5)

Az előzetes értékelés megállapította továbbá, hogy a kérdéses gyakorlat által érintett piacok a személygépkocsikhoz kapcsolódó javítási és karbantartási szolgáltatások, valamint a javítóműhelyek számára nyújtott műszaki információk piacai voltak. Az első piac esetében a Fiat szerződéses hálózatai igen nagy piaci részesedéssel rendelkeztek, míg a második piac esetében a Fiat volt az egyetlen szállító, amely az összes, a járműveit érintő műszaki információt a javítóműhelyek rendelkezésére tudta bocsátani.

| (6) | A szolgáltatási és alkatrész-forgalmazási megállapodások a Fiat szerződéses hálózataitól lényegében megkövetelik, hogy a márkával kapcsolatos javítási szolgáltatások teljes körét biztosítsák, valamint önálló alkatrész-nagykereskedőként is működjenek. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az ilyen megállapodásokból eredő kedvezőtlen hatásokat még fokozhatja, hogy a Fiat a független javítóműhelyek számára nem biztosít megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, ezáltal kizárja azokat a cégeket, amelyek hajlandóak és képesek lennének más üzleti modell alapján nyújtani javítási szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

(6)

A szolgáltatási és alkatrész-forgalmazási megállapodások a Fiat szerződéses hálózataitól lényegében megkövetelik, hogy a márkával kapcsolatos javítási szolgáltatások teljes körét biztosítsák, valamint önálló alkatrész-nagykereskedőként is működjenek. A Bizottság aggályosnak találta, hogy az ilyen megállapodásokból eredő kedvezőtlen hatásokat még fokozhatja, hogy a Fiat a független javítóműhelyek számára nem biztosít megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, ezáltal kizárja azokat a cégeket, amelyek hajlandóak és képesek lennének más üzleti modell alapján nyújtani javítási szolgáltatásokat.

| (7) | A Bizottság előzetes következtetése az volt, hogy a Fiat által a független javítóműhelyeknek nyújtott műszaki információkról szóló megállapodások nem feleltek meg ez utóbbiak igényeinek, akár a rendelkezésre álló információk körét, akár annak elérhetőségét tekintve, valamint hogy az ilyen gyakorlat – más autógyártók hasonló gyakorlatával együtt – hozzájárulhatott a független javítóműhelyek piaci pozícióinak visszaeséséhez. Másfelől a fogyasztóknak is számottevő károkat okozhatott az alkatrész-választék jelentős csökkenése, a javítási szolgáltatások árainak emelkedése, a javító létesítmények választékának csökkenése, az esetleg felmerülő biztonsági problémák és az innovatív javítóműhelyekhez való hozzáférés hiánya folytán. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság előzetes következtetése az volt, hogy a Fiat által a független javítóműhelyeknek nyújtott műszaki információkról szóló megállapodások nem feleltek meg ez utóbbiak igényeinek, akár a rendelkezésre álló információk körét, akár annak elérhetőségét tekintve, valamint hogy az ilyen gyakorlat – más autógyártók hasonló gyakorlatával együtt – hozzájárulhatott a független javítóműhelyek piaci pozícióinak visszaeséséhez. Másfelől a fogyasztóknak is számottevő károkat okozhatott az alkatrész-választék jelentős csökkenése, a javítási szolgáltatások árainak emelkedése, a javító létesítmények választékának csökkenése, az esetleg felmerülő biztonsági problémák és az innovatív javítóműhelyekhez való hozzáférés hiánya folytán.

| (8) | Ezen felül amiatt, hogy a Fiat láthatóan nem biztosít a független javítóműhelyeknek megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, úgy tűnik, az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodások esetében nem lehet élni az 1400/2002/EK rendeletben biztosított mentességgel, hiszen a rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a rendeletben biztosított mentesség nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol a gépjárművek szállítói megtagadják a független piaci szereplőktől a hozzáférést bármilyen, az érintett gépjárművek karbantartásához és javításához szükséges műszaki információhoz, diagnosztikai vagy egyéb felszereléshez, szerszámhoz – beleértve a vonatkozó szoftvereket –, valamint képzéshez. Mint ahogy a (26) preambulumbekezdésből kiderül, a hozzáférés feltételeit illetően tilos különbséget tenni szerződéses és független piaci szereplők között. |
| --- | --- |

(8)

Ezen felül amiatt, hogy a Fiat láthatóan nem biztosít a független javítóműhelyeknek megfelelő hozzáférést a műszaki információkhoz, úgy tűnik, az értékesítés utáni szolgáltatást nyújtó partnereivel kötött megállapodások esetében nem lehet élni az 1400/2002/EK rendeletben biztosított mentességgel, hiszen a rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a rendeletben biztosított mentesség nem alkalmazható azokban az esetekben, ahol a gépjárművek szállítói megtagadják a független piaci szereplőktől a hozzáférést bármilyen, az érintett gépjárművek karbantartásához és javításához szükséges műszaki információhoz, diagnosztikai vagy egyéb felszereléshez, szerszámhoz – beleértve a vonatkozó szoftvereket –, valamint képzéshez. Mint ahogy a (26) preambulumbekezdésből kiderül, a hozzáférés feltételeit illetően tilos különbséget tenni szerződéses és független piaci szereplők között.

| (9) | Végezetül a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy – a műszaki javítási információkhoz való hozzáférés hiánya folytán – a Fiat és szerződéses javítóműhelyei között kötött megállapodások esetében valószínűleg nem lehet élni a 81. cikk (3) bekezdésében lefektetett kedvezményekkel sem. |
| --- | --- |

(9)

Végezetül a Bizottság arra az előzetes véleményre jutott, hogy – a műszaki javítási információkhoz való hozzáférés hiánya folytán – a Fiat és szerződéses javítóműhelyei között kötött megállapodások esetében valószínűleg nem lehet élni a 81. cikk (3) bekezdésében lefektetett kedvezményekkel sem.

| (10) | 2007. január 22-én a Fiat kötelezettségvállalásokat ajánlott fel a Bizottságnak, hogy eleget tegyen az előzetes értékelésben kifejtett, versennyel kapcsolatos elvárásoknak. |
| --- | --- |

(10)

2007. január 22-én a Fiat kötelezettségvállalásokat ajánlott fel a Bizottságnak, hogy eleget tegyen az előzetes értékelésben kifejtett, versennyel kapcsolatos elvárásoknak.

| (11) | E kötelezettségvállalások alapján, a rendelkezésre bocsátandó információk körét a független és a szerződéses javítóműhelyek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve határozza meg. Ennek értelmében a Fiat biztosítja, hogy az általa szállított gépjárművek javításához és karbantartásához szükséges valamennyi műszaki információt, szerszámot, felszerelést, szoftvert és képzést, amelyet szerződéses javítóműhelyei és/vagy a Fiat nevében bármely EU-tagállamban működő független importőrjei rendelkezésére bocsát, a független javítóműhelyek számára is elérhetővé tesz. |
| --- | --- |

(11)

E kötelezettségvállalások alapján, a rendelkezésre bocsátandó információk körét a független és a szerződéses javítóműhelyek közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve határozza meg. Ennek értelmében a Fiat biztosítja, hogy az általa szállított gépjárművek javításához és karbantartásához szükséges valamennyi műszaki információt, szerszámot, felszerelést, szoftvert és képzést, amelyet szerződéses javítóműhelyei és/vagy a Fiat nevében bármely EU-tagállamban működő független importőrjei rendelkezésére bocsát, a független javítóműhelyek számára is elérhetővé tesz.

| (12) | A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a „műszaki információk” körébe az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében beletartozik minden olyan információ, amelyet a Fiat, az Alfa Romeo és a Lancia gépjárművek javításához és karbantartásához a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátanak. Ide sorolhatók például – a frissítésekkel együtt – azon szoftverek, hibakódok és egyéb paraméterek, amelyek a Fiat által javasolt beállítások kezdeti elvégzésekor és visszaállításakor szükségesek az elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) működtetéséhez, a gépjármű-azonosító módszerek, az alkatrész-katalógusok, a gyakorlati tapasztalatból származó, jellemzően egy adott típust vagy (gyártási) tételt érintő problémákra kidolgozott megoldások, valamint a visszahívásról és egyéb, a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések. |
| --- | --- |

(12)

A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a „műszaki információk” körébe az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében beletartozik minden olyan információ, amelyet a Fiat, az Alfa Romeo és a Lancia gépjárművek javításához és karbantartásához a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátanak. Ide sorolhatók például – a frissítésekkel együtt – azon szoftverek, hibakódok és egyéb paraméterek, amelyek a Fiat által javasolt beállítások kezdeti elvégzésekor és visszaállításakor szükségesek az elektronikus vezérlőegységek (ECU-k) működtetéséhez, a gépjármű-azonosító módszerek, az alkatrész-katalógusok, a gyakorlati tapasztalatból származó, jellemzően egy adott típust vagy (gyártási) tételt érintő problémákra kidolgozott megoldások, valamint a visszahívásról és egyéb, a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések.

| (13) | A szerszámokhoz való hozzáférés magában foglalja a hozzáférést az elektronikus diagnosztikai és egyéb, javításhoz szükséges szerszámokhoz és a hozzájuk tartozó, rendszeresen frissített szoftverekhez, valamint a fenti szerszámokhoz kapcsolódó, értékesítés utáni szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

(13)

A szerszámokhoz való hozzáférés magában foglalja a hozzáférést az elektronikus diagnosztikai és egyéb, javításhoz szükséges szerszámokhoz és a hozzájuk tartozó, rendszeresen frissített szoftverekhez, valamint a fenti szerszámokhoz kapcsolódó, értékesítés utáni szolgáltatásokhoz.

| (14) | A kötelezettségvállalások a Fiat és kapcsolódó vállalkozásai számára kötelező érvényűek, de a Fiat gépjárműmárkák független importőreit nem kötelezik közvetlenül. A Fiat ezért vállalta, hogy azokban a tagállamokban, ahol független importőrökön keresztül értékesít Fiat, Alfa Romeo és/vagy Lancia gépjárműveket, minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy szerződésben kötelezze a fenti vállalkozásokat, hogy lássák el a Fiatot minden olyan műszaki információval – illetve e műszaki információk nyelvi változataival –, amelyet az adott tagállamban a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátottak. A Fiat kötelezte magát, hogy a műszaki információk vagy a nyelvi változatok haladéktalanul felkerüljenek a TI-honlapra. |
| --- | --- |

(14)

A kötelezettségvállalások a Fiat és kapcsolódó vállalkozásai számára kötelező érvényűek, de a Fiat gépjárműmárkák független importőreit nem kötelezik közvetlenül. A Fiat ezért vállalta, hogy azokban a tagállamokban, ahol független importőrökön keresztül értékesít Fiat, Alfa Romeo és/vagy Lancia gépjárműveket, minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy szerződésben kötelezze a fenti vállalkozásokat, hogy lássák el a Fiatot minden olyan műszaki információval – illetve e műszaki információk nyelvi változataival –, amelyet az adott tagállamban a szerződéses javítóműhelyek rendelkezésére bocsátottak. A Fiat kötelezte magát, hogy a műszaki információk vagy a nyelvi változatok haladéktalanul felkerüljenek a TI-honlapra.

| (15) | A rendelet (26) preambulumbekezdése szerint a Fiat nem köteles a független javítóműhelyek rendelkezésére bocsátani olyan műszaki információkat, amelyek lehetővé tennék harmadik fél számára a fedélzeti lopásgátló készülék megkerülését vagy hatástalanítását, és/vagy az elektronikus szerkezetek újrakalibrálását (3), illetve a gépjármű teljesítményét korlátozó szerkezetek szakszerűtlen kezelését. Mint minden uniós jogszabály alóli kivételt, a (26) preambulumbekezdést is szűken kell értelmezni. A kötelezettségvállalások jelzik, hogy amennyiben a Fiat a jövőben a (26) preambulumbekezdésre hivatkozna amikor visszatartja a független javítóműhelyektől a műszaki információkat, egyben annak biztosítására is kötelezi magát, hogy a visszatartott információk köre csak a (26) preambulumbekezdésben meghatározott védelem nyújtásához szükségesre korlátozódjon, továbbá arra is, hogy az említett információk hiánya ne akadályozza meg a független gépjárműjavítókat abban, hogy a (26) preambulumbekezdésben meghatározott javítási műveletektől eltérő műveleteket is elvégezhessenek, beleértve az elektronikus vezérlőegységen (ECU), a légzsákon, a biztonsági öv előfeszítettségét meghatározó szerkezeten, illetve a központi zárrendszer elemein elvégzendő beavatkozásokat. |
| --- | --- |

(15)

A rendelet (26) preambulumbekezdése szerint a Fiat nem köteles a független javítóműhelyek rendelkezésére bocsátani olyan műszaki információkat, amelyek lehetővé tennék harmadik fél számára a fedélzeti lopásgátló készülék megkerülését vagy hatástalanítását, és/vagy az elektronikus szerkezetek újrakalibrálását (3), illetve a gépjármű teljesítményét korlátozó szerkezetek szakszerűtlen kezelését. Mint minden uniós jogszabály alóli kivételt, a (26) preambulumbekezdést is szűken kell értelmezni. A kötelezettségvállalások jelzik, hogy amennyiben a Fiat a jövőben a (26) preambulumbekezdésre hivatkozna amikor visszatartja a független javítóműhelyektől a műszaki információkat, egyben annak biztosítására is kötelezi magát, hogy a visszatartott információk köre csak a (26) preambulumbekezdésben meghatározott védelem nyújtásához szükségesre korlátozódjon, továbbá arra is, hogy az említett információk hiánya ne akadályozza meg a független gépjárműjavítókat abban, hogy a (26) preambulumbekezdésben meghatározott javítási műveletektől eltérő műveleteket is elvégezhessenek, beleértve az elektronikus vezérlőegységen (ECU), a légzsákon, a biztonsági öv előfeszítettségét meghatározó szerkezeten, illetve a központi zárrendszer elemein elvégzendő beavatkozásokat.

| (16) | Az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a műszaki információkhoz való hozzáférést a független javítóműhelyek igényeivel arányosan kell biztosítani. Ez az információ szabaddá tételét és olyan árképzést von maga után, amely figyelembe veszi, milyen mértékben használják fel az információkat a független javítóműhelyek. |
| --- | --- |

(16)

Az 1400/2002/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy a műszaki információkhoz való hozzáférést a független javítóműhelyek igényeivel arányosan kell biztosítani. Ez az információ szabaddá tételét és olyan árképzést von maga után, amely figyelembe veszi, milyen mértékben használják fel az információkat a független javítóműhelyek.

| (17) | Ezzel az elvvel párhuzamosan a kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a Fiat az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó valamennyi műszaki információt felteszi a TI-honlapra, és biztosítja, hogy a TI-honlapon – illetve ennek jövőbeli jogutódján – az összes frissített műszaki információ folyamatosan rendelkezésre álljon. A Fiat ezen túlmenően folyamatosan biztosítja, hogy a honlap könnyen megtalálható legyen, és gondoskodik róla, hogy ugyanazt a teljesítményt nyújtsa, mint a szerződéses hálózatok számára nyújtott műszaki információszolgáltatás egyéb módjai. Ha a Fiat vagy a Fiat nevében eljáró egyéb vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek számára valamely európai uniós nyelven elérhetővé tesz egy adott műszaki információt, a Fiat gondoskodik róla, hogy az információ említett nyelvi változata is haladéktalanul felkerüljön a TI-honlapra. |
| --- | --- |

(17)

Ezzel az elvvel párhuzamosan a kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a Fiat az 1996 után kibocsátott típusokra vonatkozó valamennyi műszaki információt felteszi a TI-honlapra, és biztosítja, hogy a TI-honlapon – illetve ennek jövőbeli jogutódján – az összes frissített műszaki információ folyamatosan rendelkezésre álljon. A Fiat ezen túlmenően folyamatosan biztosítja, hogy a honlap könnyen megtalálható legyen, és gondoskodik róla, hogy ugyanazt a teljesítményt nyújtsa, mint a szerződéses hálózatok számára nyújtott műszaki információszolgáltatás egyéb módjai. Ha a Fiat vagy a Fiat nevében eljáró egyéb vállalkozás a szerződéses javítóműhelyek számára valamely európai uniós nyelven elérhetővé tesz egy adott műszaki információt, a Fiat gondoskodik róla, hogy az információ említett nyelvi változata is haladéktalanul felkerüljön a TI-honlapra.

| (18) | A műszaki információk alábbi három típusa még nem található meg a TI-honlapon, bár a Fiat kötelezte magát, hogy 2007. december 31-ig felteszi őket:






  — | a műszaki információk helyi nyelvi változatai, amelyek jelenleg nincsenek még a Fiat tulajdonában, de amelyeket az érintett európai uniós tagállamokban működő független importőrei a Fiat rendelkezésére fognak bocsátani, |
| --- | --- | --- |

(18)

A műszaki információk alábbi három típusa még nem található meg a TI-honlapon, bár a Fiat kötelezte magát, hogy 2007. december 31-ig felteszi őket:

—

a műszaki információk helyi nyelvi változatai, amelyek jelenleg nincsenek még a Fiat tulajdonában, de amelyeket az érintett európai uniós tagállamokban működő független importőrei a Fiat rendelkezésére fognak bocsátani,

| — | a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések, valamint |
| --- | --- |

—

a szerződéses javítóhálózaton belül térítés nélkül elvégeztethető javításokról szóló értesítések, valamint

| — | a 21. bekezdésben említett közvetítő (mediációs) központok jegyzéke. |
| --- | --- |

—

a 21. bekezdésben említett közvetítő (mediációs) központok jegyzéke.

| (19) | A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a honlaphoz való hozzáférés díjrendszerét a Fiat a szerződéses javítóműhelyek számára biztosított teljes CD-ROM csomag éves előfizetési díjára alapozza, amely konkrétan 3 356 euro; ehhez járul még 65 euro az alkatrész-katalógusra és egy 134 eurós kiegészítő havi előfizetési díj a frissítésekre. Mindazonáltal a Fiat beleegyezését adja, hogy a rendeletben lefektetett arányossági követelmény tiszteletben tartása érdekében havi, napi és óránkénti időarányos lebontásban is biztosítja a hozzáférést; típusonként 3 eurós óránkénti, 22 eurós napi, illetve 350 eurós havidíj ellenében. A Fiat abba is beleegyezik, hogy a fenti hozzáférési díjrendszert fenntartja, és az Európai Unión belüli átlagos inflációs rátát meghaladó mértékben nem emeli a díjakat a kötelezettségvállalások érvényességének ideje alatt. |
| --- | --- |

(19)

A kötelezettségvállalások meghatározzák, hogy a honlaphoz való hozzáférés díjrendszerét a Fiat a szerződéses javítóműhelyek számára biztosított teljes CD-ROM csomag éves előfizetési díjára alapozza, amely konkrétan 3 356 euro; ehhez járul még 65 euro az alkatrész-katalógusra és egy 134 eurós kiegészítő havi előfizetési díj a frissítésekre. Mindazonáltal a Fiat beleegyezését adja, hogy a rendeletben lefektetett arányossági követelmény tiszteletben tartása érdekében havi, napi és óránkénti időarányos lebontásban is biztosítja a hozzáférést; típusonként 3 eurós óránkénti, 22 eurós napi, illetve 350 eurós havidíj ellenében. A Fiat abba is beleegyezik, hogy a fenti hozzáférési díjrendszert fenntartja, és az Európai Unión belüli átlagos inflációs rátát meghaladó mértékben nem emeli a díjakat a kötelezettségvállalások érvényességének ideje alatt.

| (20) | A Fiat kötelezettségvállalásai nem sérthetik azokat a közösségi vagy nemzeti jogban megállapított, jelenlegi vagy jövőbeli követelményeket, amelyek kiterjesztik a Fiat által a független piaci szereplők rendelkezésére bocsátandó információk körét, és/vagy amelyek a fenti információk biztosításának kedvezőbb módozatait fektetik le. |
| --- | --- |

(20)

A Fiat kötelezettségvállalásai nem sérthetik azokat a közösségi vagy nemzeti jogban megállapított, jelenlegi vagy jövőbeli követelményeket, amelyek kiterjesztik a Fiat által a független piaci szereplők rendelkezésére bocsátandó információk körét, és/vagy amelyek a fenti információk biztosításának kedvezőbb módozatait fektetik le.

| (21) | Amennyiben egy független javítóműhely vagy ezek szövetsége kéri, a Fiat vállalja, hogy a műszaki információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban felmerülő viták megoldására elfogadja a közvetítéses vitarendezési mechanizmust. A közvetítés az azt kérő fél bejegyzett székhelye szerinti tagállamban, valamely elismert helyi közvetítő (mediációs) központ szabályai szerint folyik. A közvetítéssel a felek nem vesztik el jogukat, hogy keresetet nyújtsanak be az illetékes nemzeti bírósághoz. |
| --- | --- |

(21)

Amennyiben egy független javítóműhely vagy ezek szövetsége kéri, a Fiat vállalja, hogy a műszaki információk rendelkezésre bocsátásával kapcsolatban felmerülő viták megoldására elfogadja a közvetítéses vitarendezési mechanizmust. A közvetítés az azt kérő fél bejegyzett székhelye szerinti tagállamban, valamely elismert helyi közvetítő (mediációs) központ szabályai szerint folyik. A közvetítéssel a felek nem vesztik el jogukat, hogy keresetet nyújtsanak be az illetékes nemzeti bírósághoz.

| (22) | A határozat úgy találja, a kötelezettségvállalások figyelembevételével a Bizottság részéről nincsen szükség intézkedésre. A kötelezettségvállalások 2010. május 31-ig kötelező érvényűek. |
| --- | --- |

(22)

A határozat úgy találja, a kötelezettségvállalások figyelembevételével a Bizottság részéről nincsen szükség intézkedésre. A kötelezettségvállalások 2010. május 31-ig kötelező érvényűek.

| (23) | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. július 9-én kedvező véleményt adott. |
| --- | --- |

(23)

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2007. július 9-én kedvező véleményt adott.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. A legutóbb a 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  HL L 203., 2002.8.1., 30. o.

(3)  Azaz az ECU-k eredeti beállításainak nem a Fiat által javasolt módon történő módosítását.

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/80

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 6.)

a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith terjedése elleni, Egyiptomra vonatkozó szükséghelyzeti intézkedések tagállamok által történő meghozatalának ideiglenes engedélyezéséről szóló 2004/4/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 5898. számú dokumentummal történt)

(2007/842/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/4/EK bizottsági határozat (2) értelmében az Egyiptomból származó Solanum tuberosum L. gumóit elvben nem lehet a Közösségbe behozni. Azonban a 2006–2007-es behozatali időszakban engedélyezték a „kártevőmentes területekről” származó, különleges feltételeknek megfelelő ilyen gumók behozatalát a Közösségbe. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/4/EK bizottsági határozat (2) értelmében az Egyiptomból származó Solanum tuberosum L. gumóit elvben nem lehet a Közösségbe behozni. Azonban a 2006–2007-es behozatali időszakban engedélyezték a „kártevőmentes területekről” származó, különleges feltételeknek megfelelő ilyen gumók behozatalát a Közösségbe.

| (2) | A 2006–2007-es behozatali időszak során egyszer jegyezték fel a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith észlelését. |
| --- | --- |

(2)

A 2006–2007-es behozatali időszak során egyszer jegyezték fel a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith észlelését.

| (3) | Egyiptom erre az észlelésre kielégítő módon reagált. Az érintett terület a 2007–2008-as behozatali időszakra lekerült a „kártevőmentes területek” listájáról. |
| --- | --- |

(3)

Egyiptom erre az észlelésre kielégítő módon reagált. Az érintett terület a 2007–2008-as behozatali időszakra lekerült a „kártevőmentes területek” listájáról.

| (4) | Figyelembe véve az Egyiptomtól kapott tájékoztatást, a Bizottság megállapította, hogy a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith terjedésének veszélye nem áll fenn az Egyiptom „kártevőmentes területeiről” származó, bizonyos feltételeknek eleget tevő Solanum tuberosum L. gumóinak Közösségbe történő behozatalával. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve az Egyiptomtól kapott tájékoztatást, a Bizottság megállapította, hogy a Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith terjedésének veszélye nem áll fenn az Egyiptom „kártevőmentes területeiről” származó, bizonyos feltételeknek eleget tevő Solanum tuberosum L. gumóinak Közösségbe történő behozatalával.

| (5) | Az Egyiptom „kártevőmentes területeiről” származó Solanum tuberosum L. gumóinak Közösségbe történő behozatala tehát engedélyezhető a 2007–2008-as behozatali időszakra. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyiptom „kártevőmentes területeiről” származó Solanum tuberosum L. gumóinak Közösségbe történő behozatala tehát engedélyezhető a 2007–2008-as behozatali időszakra.

| (6) | A 2004/4/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2004/4/EK határozatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/4/EK határozat az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésében a „2006–2007” helyébe „2007–2008” lép. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésében a „2006–2007” helyébe „2007–2008” lép.

| 2. | A 4. cikkben a „2007. augusztus 31.” helyébe „2008. augusztus 31.” lép. |
| --- | --- |

2.

A 4. cikkben a „2007. augusztus 31.” helyébe „2008. augusztus 31.” lép.

| 3. | A 7. cikkben a „2007. szeptember 30.” helyébe „2008. szeptember 30-ig” lép. |
| --- | --- |

3.

A 7. cikkben a „2007. szeptember 30.” helyébe „2008. szeptember 30-ig” lép.

| 4. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1b. pont iii. alpontjában a „2006–2007” helyébe „2007–2008” lép; |
| --- | --- | --- |

4.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1b. pont iii. alpontjában a „2006–2007” helyébe „2007–2008” lép;

| b) | az 1b. pont iii. alpontjának második francia bekezdésében a „2007. január 1.” helyébe „2008. január 1-jéig” lép; |
| --- | --- |

b)

az 1b. pont iii. alpontjának második francia bekezdésében a „2007. január 1.” helyébe „2008. január 1-jéig” lép;

| c) | az 1b. pont xii. alpontjában a „2007. január 1.” helyébe „2008. január 1.” lép. |
| --- | --- |

c)

az 1b. pont xii. alpontjában a „2007. január 1.” helyébe „2008. január 1.” lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 6-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o. A legutóbb a 2007/41/EK bizottsági irányelvvel (HL L 169., 2007.6.29., 51. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 2., 2004.1.6., 50. o. A legutóbb a 2006/749/EK határozattal (HL L 302., 2006.11.1., 47. o.) módosított határozat.

2

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/81

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 11.)

a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes harmadik országokban a Gallus gallus fajba tartozó tenyészállományok szalmonella-ellenőrzési programjának jóváhagyásáról, valamint a baromfi és keltetőtojás behozatalával szemben támasztott egyes közegészségügyi követelményeket illetően a 2006/696/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2007) 6094. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/843/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről szóló, 2003. november 17-i 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 9. cikkére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2160/2003/EK rendelet meghatározza a tagállamok különböző baromfiállományaiban végrehajtandó szalmonella-ellenőrzés követelményeit. A követelmények a rendelet I. mellékletében megállapított napoktól kezdődően vonatkoznak a tagállamokra, azaz 18 hónappal azután, hogy a szalmonella gyakoriságának csökkentésére vonatkozóan adott célkitűzést határoztak meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2160/2003/EK rendelet meghatározza a tagállamok különböző baromfiállományaiban végrehajtandó szalmonella-ellenőrzés követelményeit. A követelmények a rendelet I. mellékletében megállapított napoktól kezdődően vonatkoznak a tagállamokra, azaz 18 hónappal azután, hogy a szalmonella gyakoriságának csökkentésére vonatkozóan adott célkitűzést határoztak meg.

| (2) | A csökkentésre irányuló célkitűzés a Gallus gallus tenyészállományokra vonatkozóan az 1003/2005/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban 2005. július 1-jétől, a tojótyúkokra vonatkozóan az 1168/2006/EK rendelettel összhangban 2006. augusztus 1-jétől és a húscsirkékre vonatkozóan a 646/2007/EK rendelettel (5) összhangban 2007. július 1-jétöl alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

A csökkentésre irányuló célkitűzés a Gallus gallus tenyészállományokra vonatkozóan az 1003/2005/EK bizottsági rendelettel (4) összhangban 2005. július 1-jétől, a tojótyúkokra vonatkozóan az 1168/2006/EK rendelettel összhangban 2006. augusztus 1-jétől és a húscsirkékre vonatkozóan a 646/2007/EK rendelettel (5) összhangban 2007. július 1-jétöl alkalmazandó.

| (3) | Kanada, Izrael, Tunézia és az Egyesült Államok benyújtották a Bizottságnak a Gallus gallus tenyészbaromfikon, annak keltetőtojásain és a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibéken elvégzendő szalmonella-ellenőrzési programjaikat. Úgy találták, hogy a programok ugyanolyan garanciákat nyújtanak, mint a 2160/2003/EK rendelet, ezért jóvá kell őket hagyni. |
| --- | --- |

(3)

Kanada, Izrael, Tunézia és az Egyesült Államok benyújtották a Bizottságnak a Gallus gallus tenyészbaromfikon, annak keltetőtojásain és a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibéken elvégzendő szalmonella-ellenőrzési programjaikat. Úgy találták, hogy a programok ugyanolyan garanciákat nyújtanak, mint a 2160/2003/EK rendelet, ezért jóvá kell őket hagyni.

| (4) | Az azon harmadik országok jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, baromfihús, laposmellű futómadár és vadon élő szárnyasvad húsa, tojás és tojástermékek és specifikus kórokozóktól mentes tojás behozható a Közösségbe és átszállítható a Közösségen, valamint az állatorvosi bizonyítványokra alkalmazandó feltételek megállapításáról és a 93/342/EGK, a 2000/585/EK és a 2003/812/EK határozat módosításáról szóló, 2006. augusztus 28-i 2006/696/EK bizottsági határozat (6) különösen a tenyész- és haszonbaromfi, keltetőtojás és naposcsibe Közösségbe történő behozatalát, illetve Közösségen történő átszállítását érinti, és megállapítja azoknak a harmadik országoknak a jegyzékét, ahonnan a tagállamok az érintett állatokat és keltetőtojásaikat behozhatják. |
| --- | --- |

(4)

Az azon harmadik országok jegyzékének megállapításáról, ahonnan baromfi, keltetőtojás, naposcsibe, baromfihús, laposmellű futómadár és vadon élő szárnyasvad húsa, tojás és tojástermékek és specifikus kórokozóktól mentes tojás behozható a Közösségbe és átszállítható a Közösségen, valamint az állatorvosi bizonyítványokra alkalmazandó feltételek megállapításáról és a 93/342/EGK, a 2000/585/EK és a 2003/812/EK határozat módosításáról szóló, 2006. augusztus 28-i 2006/696/EK bizottsági határozat (6) különösen a tenyész- és haszonbaromfi, keltetőtojás és naposcsibe Közösségbe történő behozatalát, illetve Közösségen történő átszállítását érinti, és megállapítja azoknak a harmadik országoknak a jegyzékét, ahonnan a tagállamok az érintett állatokat és keltetőtojásaikat behozhatják.

| (5) | A 2160/2003/EK rendelet értelmében az olyan harmadik országok közösségi jogszabályokban meghatározott jegyzékébe történő felvétel vagy a jegyzékben történő megtartás, amelyekből a tagállamok számára engedélyezett az e rendelettel szabályozott fenti állatok vagy keltetőtojások behozatala, csak abban az esetben történhet meg, ha az érintett harmadik ország a nemzeti szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékű programot nyújt be a Bizottsághoz, és ezt a Bizottság jóváhagyja. |
| --- | --- |

(5)

A 2160/2003/EK rendelet értelmében az olyan harmadik országok közösségi jogszabályokban meghatározott jegyzékébe történő felvétel vagy a jegyzékben történő megtartás, amelyekből a tagállamok számára engedélyezett az e rendelettel szabályozott fenti állatok vagy keltetőtojások behozatala, csak abban az esetben történhet meg, ha az érintett harmadik ország a nemzeti szalmonella-ellenőrzési programokkal egyenértékű programot nyújt be a Bizottsághoz, és ezt a Bizottság jóváhagyja.

| (6) | A programok jóváhagyásának következményeként Kanada, Izrael, Tunézia és az Egyesült Államok továbbra is szerepel a harmadik országok jegyzékén, ahonnan a 2006/696/EK határozat értelmében a tagállamok Gallus gallust, annak keltetőtojásait és tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibét hozhatnak be. |
| --- | --- |

(6)

A programok jóváhagyásának következményeként Kanada, Izrael, Tunézia és az Egyesült Államok továbbra is szerepel a harmadik országok jegyzékén, ahonnan a 2006/696/EK határozat értelmében a tagállamok Gallus gallust, annak keltetőtojásait és tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibét hozhatnak be.

| (7) | A 2006/696/EK határozat jegyzékében szereplő más harmadik országok még nem nyújtottak be szalmonella-ellenőrzési programokat a Bizottságnak. Mivel a Gallus gallus tenyészbaromfira, annak keltetőtojására és a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibére vonatkozó követelmények a Közösségben már érvényben vannak, az ilyen baromfik és tojásaik behozatala ezekből a harmadik országokból a jövőben nem engedélyezhető. A 2006/696/EK határozat I. mellékletének 1. részében található, a harmadik országokat vagy azok részeit felsoroló jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2006/696/EK határozat jegyzékében szereplő más harmadik országok még nem nyújtottak be szalmonella-ellenőrzési programokat a Bizottságnak. Mivel a Gallus gallus tenyészbaromfira, annak keltetőtojására és a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibére vonatkozó követelmények a Közösségben már érvényben vannak, az ilyen baromfik és tojásaik behozatala ezekből a harmadik országokból a jövőben nem engedélyezhető. A 2006/696/EK határozat I. mellékletének 1. részében található, a harmadik országokat vagy azok részeit felsoroló jegyzéket ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A Közösségben érvényes követelményekkel egyenértékű garanciák biztosítása érdekében azoknak a harmadik országoknak, ahonnan a tagállamok Gallus gallus tenyész- és haszonbaromfit, azok keltetőtojásait és Gallus gallus naposcsibéket hozhatnak be, amint a különböző baromfiállományokra vonatkozó követelmények érvénybe lépnek a Közösségben, igazolniuk kell, hogy a származási állományon végrehajtották a szalmonella-ellenőrzési programot, és az állományon elvégezték a közegészségügyi szempontból fontos szalmonella-szerotípusok előfordulásának vizsgálatát. |
| --- | --- |

(8)

A Közösségben érvényes követelményekkel egyenértékű garanciák biztosítása érdekében azoknak a harmadik országoknak, ahonnan a tagállamok Gallus gallus tenyész- és haszonbaromfit, azok keltetőtojásait és Gallus gallus naposcsibéket hozhatnak be, amint a különböző baromfiállományokra vonatkozó követelmények érvénybe lépnek a Közösségben, igazolniuk kell, hogy a származási állományon végrehajtották a szalmonella-ellenőrzési programot, és az állományon elvégezték a közegészségügyi szempontból fontos szalmonella-szerotípusok előfordulásának vizsgálatát.

| (9) | A 2160/2003/EK rendelet értelmében továbbá a Gallus gallus állományokat 2007. január 1-jétől a Közösségben nem lehet tenyésztési célra felhasználni, és tojásaikat nem lehet keltetőtojásként felhasználni, ha Salmonella Enteritidis-szel és/vagy Salmonella Typhimuriummal fertőzöttek. A tenyészbaromfit, a tenyésztésre szánt naposcsibét és keltetőtojást ezért csak akkor lehet a Közösségbe behozni, ha a származási állományokon elvégezték a Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium vizsgálatot, és az eredmény negatív. |
| --- | --- |

(9)

A 2160/2003/EK rendelet értelmében továbbá a Gallus gallus állományokat 2007. január 1-jétől a Közösségben nem lehet tenyésztési célra felhasználni, és tojásaikat nem lehet keltetőtojásként felhasználni, ha Salmonella Enteritidis-szel és/vagy Salmonella Typhimuriummal fertőzöttek. A tenyészbaromfit, a tenyésztésre szánt naposcsibét és keltetőtojást ezért csak akkor lehet a Közösségbe behozni, ha a származási állományokon elvégezték a Salmonella Enteritidis és Salmonella Typhimurium vizsgálatot, és az eredmény negatív.

| (10) | A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 1177/2006/EK bizottsági rendelet (7) megállapít bizonyos szabályokat az antimikrobiális hatású készítmények és vakcinák használatára vonatkozóan a 2160/2003/EK rendelet értelmében a Bizottság által jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programok keretén belül. |
| --- | --- |

(10)

A 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a baromfi szalmonellózis elleni védekezésre vonatkozó nemzeti programok keretében alkalmazott egyedi védekezési módszerek követelményei tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2006. augusztus 1-jei 1177/2006/EK bizottsági rendelet (7) megállapít bizonyos szabályokat az antimikrobiális hatású készítmények és vakcinák használatára vonatkozóan a 2160/2003/EK rendelet értelmében a Bizottság által jóváhagyott nemzeti ellenőrzési programok keretén belül.

| (11) | Azoknak a harmadik országoknak, ahonnan a tagállamok Gallus gallus tenyész- és haszonbaromfit, keltetőtojásokat és Gallus gallus naposcsibéket hozhatnak be, amint a különböző baromfiállományokra vonatkozó követelmények érvénybe lépnek a Közösségben, igazolniuk kell, hogy alkalmazzák az 1177/2006/EK rendeletben az antimikrobiális hatású készítmények és vakcinák használatára előírt különleges követelményeket. Ha az antimikrobiális hatású készítményeket a naposcsibékben a Salmonella vizsgálatán kívül más célra használják, a bizonyítványon ezt is fel kell tüntetni, mert az ilyen felhasználás befolyásolhatja a behozatalkor végzett Salmonella-vizsgálatot. |
| --- | --- |

(11)

Azoknak a harmadik országoknak, ahonnan a tagállamok Gallus gallus tenyész- és haszonbaromfit, keltetőtojásokat és Gallus gallus naposcsibéket hozhatnak be, amint a különböző baromfiállományokra vonatkozó követelmények érvénybe lépnek a Közösségben, igazolniuk kell, hogy alkalmazzák az 1177/2006/EK rendeletben az antimikrobiális hatású készítmények és vakcinák használatára előírt különleges követelményeket. Ha az antimikrobiális hatású készítményeket a naposcsibékben a Salmonella vizsgálatán kívül más célra használják, a bizonyítványon ezt is fel kell tüntetni, mert az ilyen felhasználás befolyásolhatja a behozatalkor végzett Salmonella-vizsgálatot.

| (12) | A 2006/696/EK határozatban a tenyész- és haszonbaromfi, a naposcsibe és keltetőtojás behozatalára vonatkozó állatorvosi bizonyítványmintát ennek megfelelően módosítani kell. Amikor a 2160/2003/EK rendeletben a behozatalra vonatkozó rendelkezések a haszonbaromfira és a nem tenyésztési célú naposcsibére érvénybe lépnek, az állatorvosi bizonyítványminták jövőbeli módosításainak elkerülése érdekében az állatorvosi bizonyítványmintát ezen állatok behozatalára vonatkozóan is módosítani kell egyértelműen feltüntetve, hogy ezek a módosítások a különböző állományokra mikor alkalmazandók. |
| --- | --- |

(12)

A 2006/696/EK határozatban a tenyész- és haszonbaromfi, a naposcsibe és keltetőtojás behozatalára vonatkozó állatorvosi bizonyítványmintát ennek megfelelően módosítani kell. Amikor a 2160/2003/EK rendeletben a behozatalra vonatkozó rendelkezések a haszonbaromfira és a nem tenyésztési célú naposcsibére érvénybe lépnek, az állatorvosi bizonyítványminták jövőbeli módosításainak elkerülése érdekében az állatorvosi bizonyítványmintát ezen állatok behozatalára vonatkozóan is módosítani kell egyértelműen feltüntetve, hogy ezek a módosítások a különböző állományokra mikor alkalmazandók.

| (13) | Bulgária és Románia 2007. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. Ettől a naptól kezdődően a 2006/696/EK határozatban a Közösségen belüli kereskedelemről szóló rendelkezések ezekre az új tagállamokra is érvényesek. Bulgáriát és Romániát ezért törölni kell a tagállamok általi behozatalra jóváhagyott harmadik országok jegyzékeiről, amelyek a 2006/696/EK határozat I. mellékletének 1. részében és II. mellékletében találhatók. |
| --- | --- |

(13)

Bulgária és Románia 2007. január 1-jén csatlakozott az Európai Unióhoz. Ettől a naptól kezdődően a 2006/696/EK határozatban a Közösségen belüli kereskedelemről szóló rendelkezések ezekre az új tagállamokra is érvényesek. Bulgáriát és Romániát ezért törölni kell a tagállamok általi behozatalra jóváhagyott harmadik országok jegyzékeiről, amelyek a 2006/696/EK határozat I. mellékletének 1. részében és II. mellékletében találhatók.

| (14) | A zökkenőmentes kereskedelem érdekében a 2006/696/EK határozattal összhangban kiállított állatorvosi bizonyítványok használatát a jelenlegi szövegezéssel a jelen határozat alkalmazásának első napjától számított 60 napig engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(14)

A zökkenőmentes kereskedelem érdekében a 2006/696/EK határozattal összhangban kiállított állatorvosi bizonyítványok használatát a jelenlegi szövegezéssel a jelen határozat alkalmazásának első napjától számított 60 napig engedélyezni kell.

| (15) | Amikor a 2160/2003/EK rendeletben a behozatalra vonatkozó rendelkezések a Gallus gallus tojótyúkokra és húscsirkékre érvénybe lépnek, az állatorvosi bizonyítványminták jövőbeli módosításainak elkerülése érdekében azonban az állatorvosi bizonyítványmintát ezen állatok behozatalára vonatkozóan is módosítani kell egyértelműen feltüntetve, hogy ezek a módosítások a különböző állományokra mikor alkalmazandók. A módosítások alkalmazásának napját ezért szükség szerint el kell halasztani. |
| --- | --- |

(15)

Amikor a 2160/2003/EK rendeletben a behozatalra vonatkozó rendelkezések a Gallus gallus tojótyúkokra és húscsirkékre érvénybe lépnek, az állatorvosi bizonyítványminták jövőbeli módosításainak elkerülése érdekében azonban az állatorvosi bizonyítványmintát ezen állatok behozatalára vonatkozóan is módosítani kell egyértelműen feltüntetve, hogy ezek a módosítások a különböző állományokra mikor alkalmazandók. A módosítások alkalmazásának napját ezért szükség szerint el kell halasztani.

| (16) | A 2006/696/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(16)

A 2006/696/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (17) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(17)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2160/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése értelmében a Kanada, Izrael, Tunézia és az Egyesült Államok által benyújtott ellenőrzési programok a tenyésztyúkok állományaiban előforduló szalmonellára vonatkozóan ezennel jóváhagyásra kerülnek.

2. cikk

A 2006/696/EK határozat I. és II. melléklete e határozat mellékletei szerint módosul.

3. cikk

A laposmellű futómadár kivételével tenyész- és haszonbaromfi, naposcsibe és baromfi keltetőtojásának szállítmányai, amelyekre a 2006/696/EK határozattal összhangban az e határozat alkalmazását megelőzően érvényes változatban állatorvosi bizonyítványt állítottak ki, az e határozat alkalmazásának első napjától számított 60 napig behozhatók a Közösségbe.

4. cikk

Ezt a határozatot 2008. február 15-jétől kell alkalmazni.

Mindemellett a 2006/696/EK határozat jelen határozattal módosított I. mellékletében a laposmellű futómadár kivételével a tenyész- és haszonbaromfira vonatkozó bizonyítványminta II.2.5. pontja és a laposmellű futómadár kivételével a naposcsibére vonatkozó bizonyítványminta II.2.4. pontja 2009. január 1-jétől alkalmazandó, ha a haszonbaromfit vagy naposcsibét kizárólag hús termelésére szánják.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 11-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 325., 2003.12.12., 1. o. A legutóbb az 1237/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 280., 2007.10.24., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o., helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 22. o. A legutóbb az 1243/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 281., 2007.10.25., 8. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o., helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 83. o. A legutóbb az 1791/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 170., 2005.7.1., 12. o. Az 1168/2006/EK rendelettel (HL L 211., 2006.8.1., 4. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 151., 2007.6.13., 21. o.

5

(6)  HL L 295., 2006.10.25., 1. o. Az 1237/2007/EK.

6

(7)  HL L 212., 2006.8.2., 3. o.

7

---

MELLÉKLET

| (1) | A 2006/696/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | A 1. rész helyébe az alábbi szöveg lép:
  „1.   rész
  Harmadik országok vagy azok részeinek jegyzéke (1)











  Ország | A terület kódja | Terület leírása | Állatorvosi bizonyítvány | Különös feltételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Minta (minták) | További garanciák |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| AR – Argentína | AR-0 | | SPF | | |
| AU – Ausztrália | AU-0 | | BPP, DOC, HEP, SPF, SRP | | A |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| BR – Brazília | BR-0 | | SPF | | |
| BR-1 | Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo állam | BPP, DOC, HEP, SRP | | A |
| BR-2 | Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, Sao Paulo és Mato Grosso do Sul állam | BPR, DOR, HER, SRA | | |
| BW – Botswana | BW-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| CA – Kanada | CA-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP | IV | |
| CH – Svájc | CH-0 | | (2) | | |
| CL – Chile | CL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| HR – Horvátország | HR-0 | | BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| GL – Grönland | GL-0 | | SPF | | |
| IL – Izrael | IL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP | IV | |
| IS – Izland | IS-0 | | SPF | | |
| MG – Madagaszkár | MG-0 | | SPF | | |
| MX – Mexikó | MX-0 | | SPF | | |
| NA – Namíbia | NA-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| NZ – Új-Zéland | NZ-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| PM – | St Pierre és Miquelon |

(1)

A 2006/696/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

a)

A 1. rész helyébe az alábbi szöveg lép:

„1.   rész

Harmadik országok vagy azok részeinek jegyzéke (1)

Ország

A terület kódja

Terület leírása

Állatorvosi bizonyítvány

Különös feltételek

Minta (minták)

További garanciák

1

2

3

4

5

6

AR – Argentína

AR-0

SPF

AU – Ausztrália

AU-0

BPP, DOC, HEP, SPF, SRP

A

BPR

I

DOR

II

HER

III

BR – Brazília

BR-0

SPF

BR-1

Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina és São Paulo állam

BPP, DOC, HEP, SRP

A

BR-2

Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, Sao Paulo és Mato Grosso do Sul állam

BPR, DOR, HER, SRA

BW – Botswana

BW-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

CA – Kanada

CA-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP

IV

CH – Svájc

CH-0

(2)

CL – Chile

CL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

HR – Horvátország

HR-0

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

GL – Grönland

GL-0

SPF

IL – Izrael

IL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP

IV

IS – Izland

IS-0

SPF

MG – Madagaszkár

MG-0

SPF

MX – Mexikó

MX-0

SPF

NA – Namíbia

NA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

NZ – Új-Zéland

NZ-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

PM –

St Pierre és Miquelon

PM-0

SPF

TH – Thaiföld

TH-0

SPF

TN – Tunézia

TN-0

DOR, BPR, BPP, HER, SPF

IV

TR – Törökország

TR-0

SPF

| US – | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

US –

Amerikai Egyesült Államok

US-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

IV

UY – Uruguay

UY-0

SPF

ZA – Dél-Afrika

ZA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

| b) | A 2. rész a következőképpen módosul:






  i. | a „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz a következővel egészül ki:







  „»IV« | : | A szalmonella-ellenőrzésről szóló uniós rendelkezésekkel összhangban a Gallus gallus tenyészbaromfira, a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibére és Gallus gallus keltetőtojásra vonatkozó garanciákat biztosították, és a BPP-, DOC-, illetve HEP-mintának megfelelően tanúsítják.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A 2. rész a következőképpen módosul:

i.

a „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz a következővel egészül ki:

„»IV«

:

A szalmonella-ellenőrzésről szóló uniós rendelkezésekkel összhangban a Gallus gallus tenyészbaromfira, a tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibére és Gallus gallus keltetőtojásra vonatkozó garanciákat biztosították, és a BPP-, DOC-, illetve HEP-mintának megfelelően tanúsítják.”

| ii. | a „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz után a következő szakaszt kell beilleszteni:
  „Különös feltételek:







  »A« | : | Gallus gallus tenyészbaromfi, tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibe és Gallus gallus keltetőtojás Közösségbe hozatalának tilalma, mivel a 2160/2003/EK rendelettel összhangban nem nyújtottak be a Bizottságnak szalmonella-ellenőrzési programot, vagy a Bizottság nem hagyta jóvá.” |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a „További garanciák (AG)” alcím alatti szakasz után a következő szakaszt kell beilleszteni:

„Különös feltételek:

»A«

:

Gallus gallus tenyészbaromfi, tenyésztésre szánt Gallus gallus naposcsibe és Gallus gallus keltetőtojás Közösségbe hozatalának tilalma, mivel a 2160/2003/EK rendelettel összhangban nem nyújtottak be a Bizottságnak szalmonella-ellenőrzési programot, vagy a Bizottság nem hagyta jóvá.”

| iii. | a laposmellű futómadár kivételével a tenyész- vagy haszonbaromfira vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (BPP) helyébe a következő minta lép:
  „Állatorvosi bizonyítványminta a tenyész- vagy haszonbaromfi számára, a laposmellű futómadár kivételével (BPP) |
| --- | --- |

iii.

a laposmellű futómadár kivételével a tenyész- vagy haszonbaromfira vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (BPP) helyébe a következő minta lép:

„Állatorvosi bizonyítványminta a tenyész- vagy haszonbaromfi számára, a laposmellű futómadár kivételével (BPP)

Image

Image

Image

Image

| iv. | a laposmellű futómadár kivételével a naposcsibére vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (DOC) helyébe a következő minta lép:
  „Állatorvosi bizonyítványminta a naposcsibe számára, a laposmellű futómadár naposcsibéje kivételével (DOC) |
| --- | --- |

iv.

a laposmellű futómadár kivételével a naposcsibére vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (DOC) helyébe a következő minta lép:

„Állatorvosi bizonyítványminta a naposcsibe számára, a laposmellű futómadár naposcsibéje kivételével (DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

| v. | a laposmellű futómadár kivételével a baromfi keltetőtojására vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (HEP) helyébe a következő minta lép:
  „Állatorvosi bizonyítványminta a baromfi keltetőtojása számára, a laposmellű futómadár kivételével (HEP) |
| --- | --- |

v.

a laposmellű futómadár kivételével a baromfi keltetőtojására vonatkozó állatorvosi bizonyítványminta (HEP) helyébe a következő minta lép:

„Állatorvosi bizonyítványminta a baromfi keltetőtojása számára, a laposmellű futómadár kivételével (HEP)

Image

Image

Image

Image

| (2) | A 2006/696/EK határozat II. melléklete 1. részében Bulgáriát és Romániát el kell hagyni. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/696/EK határozat II. melléklete 1. részében Bulgáriát és Romániát el kell hagyni.

---

(1)  A harmadik országokkal kötött közösségi megállapodásokban előírt, a bizonyítványra vonatkozó egyedi követelmények sérelme nélkül.

(2)  Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodással (HL L 114., 2002.4.30., 132. o.) összhangban lévő bizonyítványok.”

---

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/101

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. december 17.)

a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről szóló 2006/415/EK határozat Németország tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2007) 6702. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2007/844/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állat-egészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/135/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. június 14-i 2006/415/EK bizottsági határozat (3) bizonyos védekezési intézkedéseket határoz meg, amelyeket annak érdekében kell alkalmazni, hogy megakadályozzák e betegség elterjedését; az intézkedések közé tartozik az „A” és „B” területeknek a feltételezett vagy megerősített járványkitörést követő létrehozása is. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségben a baromfiknál előforduló magas patogenitású madárinfluenza H5N1 altípusával kapcsolatos egyes védekezési intézkedésekről és a 2006/135/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. június 14-i 2006/415/EK bizottsági határozat (3) bizonyos védekezési intézkedéseket határoz meg, amelyeket annak érdekében kell alkalmazni, hogy megakadályozzák e betegség elterjedését; az intézkedések közé tartozik az „A” és „B” területeknek a feltételezett vagy megerősített járványkitörést követő létrehozása is.

| (2) | Németország bejelentette a Bizottságnak, hogy az ország területén egy háztáji gazdaságban a H5N1 altípusú magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és ezt követően megtette a 2006/415/EK határozatban előírt szükséges intézkedéseket, köztük az „A” és „B” területnek az említett határozat 4. cikkében előírt létrehozását. |
| --- | --- |

(2)

Németország bejelentette a Bizottságnak, hogy az ország területén egy háztáji gazdaságban a H5N1 altípusú magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték, és ezt követően megtette a 2006/415/EK határozatban előírt szükséges intézkedéseket, köztük az „A” és „B” területnek az említett határozat 4. cikkében előírt létrehozását.

| (3) | A Bizottság Németországgal együttműködve megvizsgálta a hozott intézkedéseket, és megállapította, hogy a tagállam illetékes hatósága által létrehozott „A” és „B” területek határai megfelelő távolságban helyezkednek el a betegség kitörésének tényleges helyszínétől. A Németországban található „A” és „B” területeket ezért jóvá lehet hagyni, és meg lehet határozni a régiókba való sorolás időtartamát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság Németországgal együttműködve megvizsgálta a hozott intézkedéseket, és megállapította, hogy a tagállam illetékes hatósága által létrehozott „A” és „B” területek határai megfelelő távolságban helyezkednek el a betegség kitörésének tényleges helyszínétől. A Németországban található „A” és „B” területeket ezért jóvá lehet hagyni, és meg lehet határozni a régiókba való sorolás időtartamát.

| (4) | Ezért a 2006/415/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 2006/415/EK határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedéseket az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság következő ülésén felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedéseket az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság következő ülésén felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/415/EK határozat melléklete az e határozat mellékletében szereplő szövegnek megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 17-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 395., 1989.12.30., 13. o. A legutóbb a 2004/41/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 33. o.) módosított irányelv, helyesbítve: HL L 195., 2004.6.2., 12. o.

1

(2)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o. A legutóbb a 2002/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 315., 2002.11.19., 14. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 164., 2006.6.16., 51. o. A legutóbb a 2007/816/EK határozattal (HL L 326., 2007.12.12., 32. o.) módosított határozat.

3

---

MELLÉKLET

A 2006/415/EK határozat melléklete a következőképpen módosul

| 1. | Az A. rész a következő szöveggel egészül ki:









  „ISO-országkód | Tagállam | A terület | Alkalmazás határideje 4. cikk (4) bekezdés b) pont iii. alpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód
  (ha van) | Megnevezés |
| DE | NÉMETORSZÁG | | a Großwoltersdorf közigazgatási területen észlelt kitörés területe körül meghatározott 10 km-es körzet, amelybe beletartozik a következő közigazgatási egységek teljes területe vagy azok részei: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |

1.

Az A. rész a következő szöveggel egészül ki:

„ISO-országkód

Tagállam

A terület

Alkalmazás határideje 4. cikk (4) bekezdés b) pont iii. alpont

Kód

(ha van)

Megnevezés

DE

NÉMETORSZÁG

a Großwoltersdorf közigazgatási területen észlelt kitörés területe körül meghatározott 10 km-es körzet, amelybe beletartozik a következő közigazgatási egységek teljes területe vagy azok részei:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

2008.1.15.”

| 2. | A B. rész a következő szöveggel egészül ki:









  „ISO-országkód | Tagállam | B terület | Alkalmazás határideje 4. cikk (4) bekezdés b) pont iii. alpont |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kód
  (ha van) | Megnevezés |
| DE | NÉMETORSZÁG | | A következő közigazgatási területek: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |

2.

A B. rész a következő szöveggel egészül ki:

„ISO-országkód

Tagállam

B terület

Alkalmazás határideje 4. cikk (4) bekezdés b) pont iii. alpont

Kód

(ha van)

Megnevezés

DE

NÉMETORSZÁG

A következő közigazgatási területek:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| --- | --- |

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

2008.1.15.”

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/103 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/103

---

A TANÁCS 2007/845/IB HATÁROZATA

(2007. december 6.)

a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való együttműködésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel a Belga Királyság, az Osztrák Köztársaság és a Finn Köztársaság kezdeményezésére,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A határokon átnyúló szervezett bűnözés fő indítéka az anyagi haszonszerzés. Az így szerzett anyagi haszon a még nagyobb nyereség reményében a bűnözés folytatására ösztönöz. Ennek megfelelően a bűnüldözési szolgálatoknak rendelkezniük kell a bűnözői tevékenységek pénzügyi nyomainak felderítéséhez és elemzéséhez szükséges szakismeretekkel. A szervezett bűnözés elleni hatékony küzdelem érdekében biztosítani kell az Európai Unió tagállamai között azon információk gyors cseréjét, amelyek a bűncselekményből származó jövedelmek és az egyéb bűnözői tulajdon felkutatását és lefoglalását eredményezhetik. |
| --- | --- |

(1)

A határokon átnyúló szervezett bűnözés fő indítéka az anyagi haszonszerzés. Az így szerzett anyagi haszon a még nagyobb nyereség reményében a bűnözés folytatására ösztönöz. Ennek megfelelően a bűnüldözési szolgálatoknak rendelkezniük kell a bűnözői tevékenységek pénzügyi nyomainak felderítéséhez és elemzéséhez szükséges szakismeretekkel. A szervezett bűnözés elleni hatékony küzdelem érdekében biztosítani kell az Európai Unió tagállamai között azon információk gyors cseréjét, amelyek a bűncselekményből származó jövedelmek és az egyéb bűnözői tulajdon felkutatását és lefoglalását eredményezhetik.

| (2) | A Tanács elfogadta a vagyonnal vagy bizonyítékkal kapcsolatos biztosítási intézkedést elrendelő határozatoknak az Európai Unióban történő végrehajtásáról szóló, 2003. július 22-i 2003/577/IB kerethatározatot (2) és a bűncselekményből származó jövedelmek, vagyon és az elkövetéshez használt eszközök elkobzásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/212/IB kerethatározatot (3), amelyek a bűncselekményből származó jövedelmek, az ahhoz felhasznált eszközök és ahhoz kapcsolódó egyéb tulajdon befagyasztása és elkobzása terén megvalósuló, büntetőügyekben való igazságügyi együttműködés egyes vonatkozásaival foglalkoznak. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács elfogadta a vagyonnal vagy bizonyítékkal kapcsolatos biztosítási intézkedést elrendelő határozatoknak az Európai Unióban történő végrehajtásáról szóló, 2003. július 22-i 2003/577/IB kerethatározatot (2) és a bűncselekményből származó jövedelmek, vagyon és az elkövetéshez használt eszközök elkobzásáról szóló, 2005. február 24-i 2005/212/IB kerethatározatot (3), amelyek a bűncselekményből származó jövedelmek, az ahhoz felhasznált eszközök és ahhoz kapcsolódó egyéb tulajdon befagyasztása és elkobzása terén megvalósuló, büntetőügyekben való igazságügyi együttműködés egyes vonatkozásaival foglalkoznak.

| (3) | Szoros együttműködésre van szükség a tagállamoknak a tiltott tevékenységből származó, adott esetben elkobozható jövedelem vagy egyéb tulajdon felkutatásában érintett megfelelő hatóságai között, valamint gondoskodni kell az e hatóságok közötti közvetlen kommunikáció biztosításáról. |
| --- | --- |

(3)

Szoros együttműködésre van szükség a tagállamoknak a tiltott tevékenységből származó, adott esetben elkobozható jövedelem vagy egyéb tulajdon felkutatásában érintett megfelelő hatóságai között, valamint gondoskodni kell az e hatóságok közötti közvetlen kommunikáció biztosításáról.

| (4) | E célból a tagállamoknak e téren illetékességgel bíró nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalokkal kell rendelkezniük, és biztosítaniuk kell, hogy e hivatalok képesek legyenek a gyors információcserére. |
| --- | --- |

(4)

E célból a tagállamoknak e téren illetékességgel bíró nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalokkal kell rendelkezniük, és biztosítaniuk kell, hogy e hivatalok képesek legyenek a gyors információcserére.

| (5) | A 2004. szeptember 22–23-án Hágában Ausztria, Belgium, Németország, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság által létrehozott Camden vagyon-visszaszerzési ügynökségközi hálózat (Camden Assets Recovery Inter-Agency Network – CARIN) – a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményhez kapcsolódó egyéb tulajdon határokon átnyúló azonosítása, befagyasztása, lefoglalása és elkobzása területén alkalmazott módszerekkel és technikákkal kapcsolatos kölcsönös ismeretek javításának szándékával – már jelenleg is globális szakértői hálózatot alkot. E határozatnak a valamennyi tagállami vagyon-visszaszerzési hivatal közötti információcsere jogalapjának megteremtésével kell kiegészítenie a CARIN-hálózatot. |
| --- | --- |

(5)

A 2004. szeptember 22–23-án Hágában Ausztria, Belgium, Németország, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság által létrehozott Camden vagyon-visszaszerzési ügynökségközi hálózat (Camden Assets Recovery Inter-Agency Network – CARIN) – a bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményhez kapcsolódó egyéb tulajdon határokon átnyúló azonosítása, befagyasztása, lefoglalása és elkobzása területén alkalmazott módszerekkel és technikákkal kapcsolatos kölcsönös ismeretek javításának szándékával – már jelenleg is globális szakértői hálózatot alkot. E határozatnak a valamennyi tagállami vagyon-visszaszerzési hivatal közötti információcsere jogalapjának megteremtésével kell kiegészítenie a CARIN-hálózatot.

| (6) | A Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett – „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre” című közleményében a szervezett bűnözés pénzügyi vonatkozásainak kezelésére szolgáló eszközök megerősítése mellett érvelt, többek között a tagállamokban a bűncselekményből származó vagyonnal kapcsolatos operatív bűnüldözési egységek létrehozásának elősegítése révén. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett – „A Hágai Program: Tíz prioritás a következő öt évre” című közleményében a szervezett bűnözés pénzügyi vonatkozásainak kezelésére szolgáló eszközök megerősítése mellett érvelt, többek között a tagállamokban a bűncselekményből származó vagyonnal kapcsolatos operatív bűnüldözési egységek létrehozásának elősegítése révén.

| (7) | A vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti, valamint a vagyon-visszaszerzési hivatalok és más, a bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott hatóságok közötti együttműködés az Európai Unió tagállamainak bűnüldözési hatóságai közötti, információk és bűnüldözési operatív információk cseréjének leegyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározatban (4) előírt eljárások és határidők alapján valósul meg, beleértve az abban foglalt visszautasítási indokokat is. |
| --- | --- |

(7)

A vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti, valamint a vagyon-visszaszerzési hivatalok és más, a bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott hatóságok közötti együttműködés az Európai Unió tagállamainak bűnüldözési hatóságai közötti, információk és bűnüldözési operatív információk cseréjének leegyszerűsítéséről szóló, 2006. december 18-i 2006/960/IB tanácsi kerethatározatban (4) előírt eljárások és határidők alapján valósul meg, beleértve az abban foglalt visszautasítási indokokat is.

| (8) | Ez a határozat nem érinti a tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 2000. október 17-i 2000/642/IB tanácsi határozat (5) szerinti együttműködési rendelkezéseket, valamint a meglévő rendőrségi együttműködési szabályozást, |
| --- | --- |

(8)

Ez a határozat nem érinti a tagállamok pénzügyi hírszerző egységeinek az információcsere terén folytatott együttműködésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 2000. október 17-i 2000/642/IB tanácsi határozat (5) szerinti együttműködési rendelkezéseket, valamint a meglévő rendőrségi együttműködési szabályozást,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A vagyon-visszaszerzési hivatalok

(1)   Minden tagállam létrehozza vagy kijelöli saját nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalát, amelynek feladata az olyan, bűncselekményből származó jövedelmek és bűncselekményhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatásának és azonosításának elősegítése, amelyek a büntetőeljárás vagy – amilyen mértékben az érintett tagállam nemzeti joga ezt lehetővé teszi – a polgári eljárás során valamely illetékes igazságügyi hatóság által kibocsátott befagyasztási vagy lefoglalási vagy elkobzási határozat tárgyává válhatnak.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül az egyes tagállamok a nemzeti jogukkal összhangban két vagyon-visszaszerzési hivatalt is létrehozhatnak vagy kijelölhetnek. Amennyiben valamely tagállam kettőnél több, bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott hatósággal rendelkezik, a legfeljebb két vagyon-visszaszerzési hivatalt nevezhet ki a kapcsolattartó szerepének betöltésére.

(3)   Valamennyi tagállam megnevezi az(oka)t a hatóságo(ka)t, amely(ek) e cikk szerint nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatalnak tekintendő(k). A tagállamok erről, valamint az esetleges későbbi változásokról írásban értesítik a Tanács Főtitkárságát. Ez az értesítés nem akadályozza meg a bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott egyéb hatóságokat abban, hogy a 3. és 4. cikk alapján információcserét folytassanak egy másik tagállam vagyon-visszaszerzési hivatalával.

2. cikk

A vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti együttműködés

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy vagyon-visszaszerzési hivatalaik az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célok érdekében az információk és legjobb gyakorlatok cseréje révén akár megkeresésre, akár megkeresés nélkül együttműködjenek egymással.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az együttműködést ne akadályozza az egyes vagyon-visszaszerzési hivatalok nemzeti jog szerinti jogállása, függetlenül attól, hogy közigazgatási, bűnüldözési vagy igazságügyi hatóság részét képezik-e.

3. cikk

A vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti, megkeresésre végrehajtott információcsere

(1)   Valamely tagállam nemzeti vagyon-visszaszerzési hivatala vagy más, bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott tagállami hatósága az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból információszolgáltatás iránti megkereséssel fordulhat egy másik tagállam vagyon-visszaszerzési hivatalához. E célból a 2006/960/IB kerethatározatra és az annak végrehajtása során elfogadott szabályokra kell támaszkodni.

(2)   A 2006/960/IB kerethatározatban előírt formanyomtatvány kitöltésekor a kérelmező vagyon-visszaszerzési hivatal meghatározza a tájékoztatáskérés tárgyát és indokait és az eljárás természetét. Továbbá adatokat ad meg a célzott vagy keresett tulajdonnal (bankszámlák, ingatlan, személygépkocsik, jachtok és egyéb nagy értékű tárgyak) és/vagy a vélhetően érintett természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatban (pl. név, cím, születési idő és hely, bejegyzés időpontja, részvényesek, székhely). Az ilyen adatoknak a lehető legpontosabbnak kell lenniük.

4. cikk

A vagyon-visszaszerzési hivatalok közötti kérelem nélküli információcsere

(1)   A vagyon-visszaszerzési hivatalok vagy a bűncselekményből származó jövedelem felkutatásának és azonosításának elősegítésével megbízott egyéb hatóságok az alkalmazandó nemzeti jogszabályok keretein belül és az arra irányuló megkeresés nélkül információcserét folytathatnak, amennyiben azt szükségesnek tartják ahhoz, hogy egy másik vagyon-visszaszerzési hivatal az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott célokból következő feladatait teljesítse.

(2)   A 3. cikk rendelkezéseit az e cikk alapján történő információcsere tekintetében megfelelően alkalmazni kell.

5. cikk

Adatvédelem

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy a fennálló adatvédelmi szabályok az ebben a határozatban előírt információcsere során is alkalmazásra kerüljenek.

(2)   Az e határozat alapján közvetlenül vagy kétoldalúan továbbított információk felhasználása a fogadó tagállam nemzeti adatvédelmi szabályainak hatálya alá tartozik, ahol az információk ugyanolyan adatvédelmi szabályok alá tartoznak, mintha azokat a fogadó tagállamban gyűjtötték volna össze. Az e kerethatározat alkalmazásával összefüggésben feldolgozott személyes adatok védelmét az Európa Tanácsnak az egyének személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i egyezménye, valamint – azon tagállamok esetében, amelyek megerősítették – ezen egyezmény 2001. november 8-i, a felügyelő hatóságokról és az adatok határon átnyúló áramlásáról szóló kiegészítő jegyzőkönyve szerint kell biztosítani. A személyes adatoknak a rendőrségi ágazatban való felhasználását szabályozó, az Európa Tanács által kiadott R(87) 15 ajánlás alapelveit is tekintetbe kell venni az ezen kerethatározat szerint megszerzett személyes adatoknak a bűnüldöző hatóságok által történő kezelése során.

6. cikk

A legjobb gyakorlatok cseréje

A tagállamok biztosítják, hogy a vagyon-visszaszerzési hivatalok kicseréljék az illetékes igazságügyi hatóság általi befagyasztási, lefoglalási vagy elkobzási utasítás potenciális tárgyát képező, bűncselekményből származó jövedelmek és bűncselekményhez kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén végzett tagállami erőfeszítések hatékonyságának javításával kapcsolatos legjobb gyakorlatokat.

7. cikk

Kapcsolat a már meglévő együttműködési szabályokkal

Ez a határozat nem érinti a kölcsönös jogsegélynyújtásra vagy a bűnügyek tekintetében a határozatok kölcsönös elismerésére vonatkozó európai uniós eszközökből, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti két- vagy többoldalú, kölcsönös jogsegélynyújtásról szóló megállapodásokból vagy egyezményekből, valamint a 2000/642/IB határozatból és a 2006/960/IB kerethatározatból eredő kötelezettségeket.

8. cikk

Végrehajtás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy 2008. december 18-ig e határozat rendelkezéseivel összhangban teljes mértékben együtt tudjanak működni. A tagállamok ugyanezen időpontig továbbítják a Tanács Főtitkárságának és a Bizottságnak nemzeti joguk bármely olyan rendelkezésének szövegét, amely lehetővé teszi számukra az e határozat értelmében rájuk rótt kötelezettségek teljesítését.

(2)   Mindaddig, amíg a tagállamok végre nem hajtják a 2006/960/IB kerethatározatot, az ebben a határozatban szereplő, a kerethatározatra való utalásokat a tagállamok közötti rendőrségi együttműködésre alkalmazandó eszközökre való utalásként kell értelmezni.

(3)   A Tanács 2010. december 18-ig a Bizottság által készített jelentés alapján értékeli a tagállamok e határozatnak való megfelelését.

9. cikk

Alkalmazás

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. COSTA

---

(1)  A 2006. december 12-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 196., 2003.8.2., 45. o.

2

(3)  HL L 68., 2005.3.15., 49. o.

3

(4)  HL L 386., 2006.12.29., 89. o.

4

(5)  HL L 271., 2000.10.24., 4. o.

5

---

Helyesbítések

| 18.12.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 332/106

---

Helyesbítés a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 21-i 41/2007/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 15., 2007. január 20.
  )

A 18. oldalon, a VIII. fejezet címében:

a következő szövegrész:

„A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK ÁLTAL A NEAFC SZABÁLYOZÁSI TERÜLETÉN ...”,

helyesen:

„A HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK ÁLTAL A NEAFC EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEN ...”.

A 18. oldalon, a 49. cikkben:

a következő szövegrész:

„... NEAFC szabályozási területén fogott ...”,

helyesen:

„... a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen fogott ...”.

A 19. oldalon, az 52. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... a NEAFC szabályozási területén ...”,

helyesen:

„... a NEAFC-egyezmény hatálya alá tartozó területen ...”.

A 19. oldalon, az 54. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... a NEAFFC titkársága ...”,

helyesen:

„... a NEAFC titkársága ...”.

A 26. oldalon, a 75. cikk táblázata jobb oldali oszlopának fejlécében:

a következő szövegrész:

„Teljes kifogott mennyiség (Mt)”,

helyesen:

„Teljes kifogott mennyiség (tonna)”.

A 48. oldalon, az IA. mellékletben, Faj: Nyelvhalak Lepidorhombus spp. a VIIc., IX. és X. övezetben:

a következő szövegrész:

„Övezet: a VIIc., IX. és X. övezetek; a CEKAF 31.1.1 közösségi vizei ...”,

helyesen:

„Övezet: a VIIIc., IX. és X. övezet; a CEKAF 34.1.1 közösségi vizei ...”.

Az 51. oldalon, az IA. mellékletben, Faj: Ördöghalfélék Lophiidae a VIIc., IX. és X. övezetben:

a következő szövegrész:

„Övezet: a VIIc., IX. és X. övezetek; a CEKAF 31.1.1 közösségi vizei ...”,

helyesen:

„Övezet: a VIIIc., IX. és X. övezet; a CEKAF 34.1.1 közösségi vizei ...”.

Az 57. oldalon, az IA. mellékletben, Faj: Vékonybajszú tőkehal Merlangius merlangus a IX. és X. övezetben:

a következő szövegrész:

„Övezet: IX. és X. övezetek; a CEKAF 31.1.1 közösségi vizei ....”,

helyesen:

„Övezet: IX. és X. övezet; a CEKAF 34.1.1 közösségi vizei ...”.

A 85. oldalon, az IA. mellékletben, Faj: Spratt Sprattus sprattus a VIId. és VIIe. övezetben:

a következő szövegrész:

| „EK | 6 144 |
| --- | --- |
| TAC | 6 144”, |

„EK

6 144

TAC

6 144”,

helyesen:

| „EK | 6 145 |
| --- | --- |
| TAC | 6 145”. |

„EK

6 145

TAC

6 145”.

A 98. oldalon, az IB. mellékletben, Faj: Fekete tőkehal Pollachius virens az Vb. övezet Feröer-szigeteki vizein:

Pollachius virens

a következő szövegrész:

| „Franciaország | 1 630”, |
| --- | --- |

„Franciaország

1 630”,

helyesen:

| „Franciaország | 1 632”. |
| --- | --- |

„Franciaország

1 632”.

A 103. oldalon, az IB. mellékletben, Faj: Álsügérek Sebastes spp. az Vb. övezet Feröer-szigeteki vizein:

Sebastes

a következő szövegrész:

| „Németország | 2 083”, |
| --- | --- |

„Németország

2 083”,

helyesen:

| „Németország | 2 084”. |
| --- | --- |

„Németország

2 084”.

A 119. oldalon, a IIA. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„... A SKAGGERRAK ÉS A KATTEGAT TERÜLETÉN, ...”,

helyesen:

„... A SKAGERRAK ÉS A KATTEGAT TERÜLETÉN, ...”.

A 121. oldalon, a IIA. melléklet, 8.1. pontjának b) alpontjában:

a következő szövegrész:

„... több mint 70 %-a homár.”,

helyesen:

„... több mint 70 %-a norvég homár.”.

A 126. oldalon, a IIA. melléklet 13. pontjának táblázatában, az oldal utolsó sorában:

a következő szövegrész:

| „c) | iii. 8.1.f) ≥ 220 mm-es szembőségű ...”, |
| --- | --- |

„c)

iii. 8.1.f) ≥ 220 mm-es szembőségű ...”,

helyesen:

| „c) | iv. 8.1.f) ≥ 220 mm-es szembőségű ...”. |
| --- | --- |

„c)

iv. 8.1.f) ≥ 220 mm-es szembőségű ...”.

A 156. oldalon, a IIIA. melléklet 8.2. pontja b) alpontjának ii. francia bekezdésében:

a következő szövegrész:

| „ii. | felszerelése a mellékletben előírt technikai előírásoknak megfelelően történt.”, |
| --- | --- |

„ii.

felszerelése a mellékletben előírt technikai előírásoknak megfelelően történt.”,

helyesen:

| „ii. | felszerelése az Ír-tenger (ICES VIIa. körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet mellékletében előírt technikai előírásoknak megfelelően történt.”. |
| --- | --- |

„ii.

felszerelése az Ír-tenger (ICES VIIa. körzet) tőkehalállományának helyreállítására vonatkozó, 2002-ben alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló, 2002. február 12-i 254/2002/EK tanácsi rendelet mellékletében előírt technikai előírásoknak megfelelően történt.”.

A 157. oldalon, a IIIA. melléklet 9.8. pontjának b) alpontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | a jelzőbóják és a VMS adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli közelében;”, |
| --- | --- |

„b)

a jelzőbóják és a VMS adatok jelzik, hogy a tulajdonos 120 óránál tovább tartózkodott az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli közelében;”,

helyesen:

| „b) | a jelzőbóják és a VMS adatok jelzik, hogy a tulajdonos nem tartózkodott 120 óránál tovább az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli közelében;”. |
| --- | --- |

„b)

a jelzőbóják és a VMS adatok jelzik, hogy a tulajdonos nem tartózkodott 120 óránál tovább az eszköz 100 tengeri mérföldön belüli közelében;”.

---