# Az Európai Unió L 27/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 27 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. február 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 27

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. február 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/159 rendelete (2015. január 27.) az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/160 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. november 28.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/161 végrehajtási rendelete (2015. február 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/162 határozata (2014. július 9.) a Lettország által a Parex számára nyújtott SA.36612 (2014/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 4550. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/163 határozata (2014. november 21.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről | 37 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/164 végrehajtási határozata (2015. február 2.) a curaçaói nyers nádcukor tekintetében a 2013/755/EU tanácsi határozatban meghatározott származási szabályoktól való eltérésről | 42 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2015/159 rendelete (2015. január 27.) az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2015/160 felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. november 28.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

7

A Bizottság (EU) 2015/161 végrehajtási rendelete (2015. február 2.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/162 határozata (2014. július 9.) a Lettország által a Parex számára nyújtott SA.36612 (2014/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2014) 4550. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2014) 4550. számú dokumentummal történt)

1

12

*

A Bizottság (EU) 2015/163 határozata (2014. november 21.) a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről

37

*

A Bizottság (EU) 2015/164 végrehajtási határozata (2015. február 2.) a curaçaói nyers nádcukor tekintetében a 2013/755/EU tanácsi határozatban meghatározott származási szabályoktól való eltérésről

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/159 RENDELETE

(2015. január 27.)

az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló 2532/98/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 132. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 34.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank ajánlására (1),

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

tekintettel az Európai Bizottság véleményére (3),

a Szerződés 129. cikkének (4) bekezdésében és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmánya 41. cikkében meghatározott eljárással összhangban eljárva,

mivel:

| (1) | A 2532/98/EK rendelet (4) az EUMSZ 132. cikkének (3) bekezdésére és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának (a továbbiakban: az Alapokmány) 34.3. cikkére épül, amely felhatalmazza a Tanácsot arra, hogy meghatározza azokat a kereteket és feltételeket, amelyek alapján az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabhat ki azokra a vállalkozásokra, amelyek nem tesznek eleget a rendeleteiből és határozataiból eredő kötelezettségeknek. A 2532/98/EK rendelet tartalmát ennek megfelelően az EKB által elfogadott rendeletek és határozatok megsértésének eseteire kell korlátozni. A közvetlenül alkalmazandó – és az EKB által elfogadott rendeletektől és határozatoktól eltérő – uniós jog megsértésének eseteire az 1024/2013/EU rendelet (5) vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A 2532/98/EK rendelet (4) az EUMSZ 132. cikkének (3) bekezdésére és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának (a továbbiakban: az Alapokmány) 34.3. cikkére épül, amely felhatalmazza a Tanácsot arra, hogy meghatározza azokat a kereteket és feltételeket, amelyek alapján az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) pénzbírságot vagy kényszerítő bírságot szabhat ki azokra a vállalkozásokra, amelyek nem tesznek eleget a rendeleteiből és határozataiból eredő kötelezettségeknek. A 2532/98/EK rendelet tartalmát ennek megfelelően az EKB által elfogadott rendeletek és határozatok megsértésének eseteire kell korlátozni. A közvetlenül alkalmazandó – és az EKB által elfogadott rendeletektől és határozatoktól eltérő – uniós jog megsértésének eseteire az 1024/2013/EU rendelet (5) vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (2) | Az EKB a 2532/98/EK rendeletet a hatáskörébe tartozó számos területen alkalmazta szankciók kirovására, ideértve különösen az Unió monetáris politikájának végrehajtását, a fizetési rendszerek működését és a statisztikai adatgyűjtést. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB a 2532/98/EK rendeletet a hatáskörébe tartozó számos területen alkalmazta szankciók kirovására, ideértve különösen az Unió monetáris politikájának végrehajtását, a fizetési rendszerek működését és a statisztikai adatgyűjtést.

| (3) | Az 1024/2013/EU rendelet bizonyos felügyeleti feladatokkal ruházta fel az EKB-t, valamint lehetővé tette, hogy ez utóbbi a felügyelete alá tartozó hitelintézetekre szankciókat rójon ki az alábbiak szerint: a) adminisztratív pénzbírság abban az esetben, ha a szóban forgó intézetek megsértik a vonatkozó, közvetlenül alkalmazandó uniós jog valamely olyan követelményét, amellyel kapcsolatban a vonatkozó uniós jog értelmében adminisztratív pénzbírság kiszabását kell lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára; és b) a 2532/98/EK rendelet szerinti szankciók az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén (a továbbiakban együttesen: közigazgatási szankciók). |
| --- | --- |

(3)

Az 1024/2013/EU rendelet bizonyos felügyeleti feladatokkal ruházta fel az EKB-t, valamint lehetővé tette, hogy ez utóbbi a felügyelete alá tartozó hitelintézetekre szankciókat rójon ki az alábbiak szerint: a) adminisztratív pénzbírság abban az esetben, ha a szóban forgó intézetek megsértik a vonatkozó, közvetlenül alkalmazandó uniós jog valamely olyan követelményét, amellyel kapcsolatban a vonatkozó uniós jog értelmében adminisztratív pénzbírság kiszabását kell lehetővé tenni az illetékes hatóságok számára; és b) a 2532/98/EK rendelet szerinti szankciók az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén (a továbbiakban együttesen: közigazgatási szankciók).

| (4) | Az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy az említett rendelet által rá ruházott feladatok ellátása céljából az EKB a 2532/98/EK rendeletnek megfelelően szankciókat róhat ki az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén. |
| --- | --- |

(4)

Az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy az említett rendelet által rá ruházott feladatok ellátása céljából az EKB a 2532/98/EK rendeletnek megfelelően szankciókat róhat ki az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén.

| (5) | Ebben a vonatkozásban a 2532/98/EK rendelet bizonyos rendelkezései nem koherensek az 1024/2013/EU rendelet több olyan rendelkezésével, amely közvetlenül releváns az EKB arra vonatkozó hatásköre szempontjából, hogy szankciókat róhat ki az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén. Ennek megfelelően ki kell jelölni a 2532/98/EK rendeletben meghatározott azon szabályokat, amelyeket módosítani kell abban az esetben, amikor arra történik utalás, hogy az EKB szankciókat ró ki a felügyeleti feladataival kapcsolatos rendeletek vagy határozatok megsértése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Ebben a vonatkozásban a 2532/98/EK rendelet bizonyos rendelkezései nem koherensek az 1024/2013/EU rendelet több olyan rendelkezésével, amely közvetlenül releváns az EKB arra vonatkozó hatásköre szempontjából, hogy szankciókat róhat ki az EKB rendeleteinek vagy határozatainak megsértése esetén. Ennek megfelelően ki kell jelölni a 2532/98/EK rendeletben meghatározott azon szabályokat, amelyeket módosítani kell abban az esetben, amikor arra történik utalás, hogy az EKB szankciókat ró ki a felügyeleti feladataival kapcsolatos rendeletek vagy határozatok megsértése esetén.

| (6) | A Szerződések által ráruházott felügyeleti feladatok végrehajtására vonatkozó, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló (4.) jegyzőkönyv 34. cikkében meghatározott hatásköre alapján az EKB elfogadta a 468/2014/EU rendeletet (6). Az EKB által a közvetlenül alkalmazandó uniós jogban meghatározott szabályok betartásának biztosításában betöltött szerep rendszerezése érdekében a 468/2014/EU rendelet – az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokkal és elvekkel összhangban – még részletesebben meghatározza az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkében meghatározott közigazgatási szankciók keretét. A 468/2014/EU rendelet ezenkívül meghatározza az EKB által elfogadott rendeletek vagy határozatok megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó szabályokat is. A 468/2014/EU rendelet a másodlagos jogot végrehajtó eszköz. Ennek megfelelően az említett rendelet rendelkezései és a 2532/98/EK rendelet rendelkezései közötti összeütközés esetén a 2532/98/EK rendelet rendelkezései lesznek az irányadók. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződések által ráruházott felügyeleti feladatok végrehajtására vonatkozó, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló (4.) jegyzőkönyv 34. cikkében meghatározott hatásköre alapján az EKB elfogadta a 468/2014/EU rendeletet (6). Az EKB által a közvetlenül alkalmazandó uniós jogban meghatározott szabályok betartásának biztosításában betöltött szerep rendszerezése érdekében a 468/2014/EU rendelet – az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével és az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokkal és elvekkel összhangban – még részletesebben meghatározza az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkében meghatározott közigazgatási szankciók keretét. A 468/2014/EU rendelet ezenkívül meghatározza az EKB által elfogadott rendeletek vagy határozatok megsértése esetén alkalmazandó közigazgatási szankciók kirovására vonatkozó szabályokat is. A 468/2014/EU rendelet a másodlagos jogot végrehajtó eszköz. Ennek megfelelően az említett rendelet rendelkezései és a 2532/98/EK rendelet rendelkezései közötti összeütközés esetén a 2532/98/EK rendelet rendelkezései lesznek az irányadók.

| (7) | Az EKB-nak nyilvánosságra kell hoznia a szankciók kirovásáról szóló azon határozatokat, amelyeket a felügyeleti területhez tartozó EKB rendeletek vagy határozatok megsértése esetén hoz meg, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatal veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását, vagy amennyiben az meghatározható, aránytalan kárt okozna az érintett vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(7)

Az EKB-nak nyilvánosságra kell hoznia a szankciók kirovásáról szóló azon határozatokat, amelyeket a felügyeleti területhez tartozó EKB rendeletek vagy határozatok megsértése esetén hoz meg, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatal veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását, vagy amennyiben az meghatározható, aránytalan kárt okozna az érintett vállalkozásnak.

| (8) | Az egyformán súlyos jogsértések egységes kezelésének biztosítása érdekében nem lehet eltérés a pénzbírságok felső korlátja tekintetében abban az esetben, ha az EKB a felügyeleti feladatai ellátása során az EKB rendeleteinek vagy határozatainak való megfelelés hiánya miatt ró ki pénzbírságot egy adott vállalkozással szemben, és abban az esetben, ha az EKB a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése miatt ró ki pénzbírságot egy adott vállalkozással szemben. Ennél fogva az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt valamennyi pénzbírságra azonos felső korlátnak kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(8)

Az egyformán súlyos jogsértések egységes kezelésének biztosítása érdekében nem lehet eltérés a pénzbírságok felső korlátja tekintetében abban az esetben, ha az EKB a felügyeleti feladatai ellátása során az EKB rendeleteinek vagy határozatainak való megfelelés hiánya miatt ró ki pénzbírságot egy adott vállalkozással szemben, és abban az esetben, ha az EKB a közvetlenül alkalmazandó uniós jog megsértése miatt ró ki pénzbírságot egy adott vállalkozással szemben. Ennél fogva az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt valamennyi pénzbírságra azonos felső korlátnak kell vonatkoznia.

| (9) | Az EKB számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kényszerítő bírságokat rójon ki a vállalkozásokkal szemben azért, hogy azokat az EKB felügyeleti területre vonatkozó rendeleteinek vagy határozatainak való megfelelésre kényszerítse, illetve megszüntesse a folyamatos jogsértéseket. A kényszerítő bírságok felső korlátjának és a felügyeleti területen kiróható pénzbírságok felső korlátjának egymáshoz képest arányosnak kell lenniük. |
| --- | --- |

(9)

Az EKB számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy kényszerítő bírságokat rójon ki a vállalkozásokkal szemben azért, hogy azokat az EKB felügyeleti területre vonatkozó rendeleteinek vagy határozatainak való megfelelésre kényszerítse, illetve megszüntesse a folyamatos jogsértéseket. A kényszerítő bírságok felső korlátjának és a felügyeleti területen kiróható pénzbírságok felső korlátjának egymáshoz képest arányosnak kell lenniük.

| (10) | Az 1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai, illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten látja el. Ezt az elvet korlátozás nélkül alkalmazni kell az EKB által ellátott valamennyi feladat tekintetében. Az említett elkülönítési elvnek a megerősítése érdekében az 1024/2013/EU rendelet 26. cikke alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között felel az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének teljes előkészítéséért. Ezen túlmenően az EKB Kormányzótanácsának határozatai a felülvizsgálati testület általi, az 1024/2013/EU rendelet 24. cikkében meghatározott feltételek szerinti felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárást kell alkalmazni: a) ha az EKB felügyeleti feladatainak gyakorlása során közigazgatási szankciók kirovását tervezi, az erről szóló határozatokat a felügyeleti testület által készített teljes határozattervezet alapján az EKB Kormányzótanácsa hozza meg, a szóban forgó határozat felülvizsgálata pedig a felülvizsgálati testület hatáskörébe tartozik; és b) ha az EKB a nem felügyeleti feladatainak gyakorlása során szankciók kirovását tervezi, az erről szóló határozatokat az EKB Igazgatósága hozza meg, a szóban forgó határozat felülvizsgálata pedig az EKB Kormányzótanácsának hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(10)

Az 1024/2013/EU rendelet 25. cikke határozza meg az elkülönítés elvét, amely alapján az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatokat az EKB a monetáris politikai feladatai, illetve az egyéb feladatai sérelme nélkül és azoktól elkülönítetten látja el. Ezt az elvet korlátozás nélkül alkalmazni kell az EKB által ellátott valamennyi feladat tekintetében. Az említett elkülönítési elvnek a megerősítése érdekében az 1024/2013/EU rendelet 26. cikke alapján felügyeleti testületet hoztak létre, amely többek között felel az EKB Kormányzótanácsa felügyeleti területen történő döntései tervezetének teljes előkészítéséért. Ezen túlmenően az EKB Kormányzótanácsának határozatai a felülvizsgálati testület általi, az 1024/2013/EU rendelet 24. cikkében meghatározott feltételek szerinti felülvizsgálat alá tartoznak. Figyelembe véve az elkülönítés elvét, valamint a felügyeleti testület és a felülvizsgálati testület megalakítását, két elkülönített eljárást kell alkalmazni: a) ha az EKB felügyeleti feladatainak gyakorlása során közigazgatási szankciók kirovását tervezi, az erről szóló határozatokat a felügyeleti testület által készített teljes határozattervezet alapján az EKB Kormányzótanácsa hozza meg, a szóban forgó határozat felülvizsgálata pedig a felülvizsgálati testület hatáskörébe tartozik; és b) ha az EKB a nem felügyeleti feladatainak gyakorlása során szankciók kirovását tervezi, az erről szóló határozatokat az EKB Igazgatósága hozza meg, a szóban forgó határozat felülvizsgálata pedig az EKB Kormányzótanácsának hatáskörébe tartozik.

| (11) | A felügyeleti területen elkövetett jogsértések kivizsgálásának összetettségére tekintettel az EKB felügyeleti feladataihoz kapcsolódó szankciók kirovására és végrehajtására vonatkozó hatáskörhöz az EKB nem felügyeleti feladatainak ellátásához kapcsolódó szankciók tekintetében megállapított határidőknél hosszabb határidőt célszerű meghatározni. A szóban forgó határidők felfüggesztését és megszakadását ennek megfelelően kell szabályozni, tekintetbe véve azt is, hogy a felügyeleti területen a jogsértési eljárások átfedésben lehetnek az ugyanazon tényálláson alapuló bűnügyi nyomozásokkal és büntetőeljárásokkal is. |
| --- | --- |

(11)

A felügyeleti területen elkövetett jogsértések kivizsgálásának összetettségére tekintettel az EKB felügyeleti feladataihoz kapcsolódó szankciók kirovására és végrehajtására vonatkozó hatáskörhöz az EKB nem felügyeleti feladatainak ellátásához kapcsolódó szankciók tekintetében megállapított határidőknél hosszabb határidőt célszerű meghatározni. A szóban forgó határidők felfüggesztését és megszakadását ennek megfelelően kell szabályozni, tekintetbe véve azt is, hogy a felügyeleti területen a jogsértési eljárások átfedésben lehetnek az ugyanazon tényálláson alapuló bűnügyi nyomozásokkal és büntetőeljárásokkal is.

| (12) | A 2532/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 2532/98/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

A 2532/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   »kényszerítő bírságok«: azok a pénzösszegek, amelyeket valamely vállalkozás folyamatos jogsértés esetén vagy büntetésként, vagy pedig azért köteles megfizetni, hogy ezáltal ki lehessen kényszeríteni az érintett személyeknek az EKB felügyeleti rendeleteinek és határozatainak való megfelelését. A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden teljes napjára fel kell számítani;






  a) | azt követően, hogy a vállalkozást a 3. cikk (1) bekezdése második albekezdésében meghatározott eljárással összhangban értesítették a jogsértés megszüntetését előíró határozatról; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 6. pont helyébe a következő szöveg lép:

„6.   »kényszerítő bírságok«: azok a pénzösszegek, amelyeket valamely vállalkozás folyamatos jogsértés esetén vagy büntetésként, vagy pedig azért köteles megfizetni, hogy ezáltal ki lehessen kényszeríteni az érintett személyeknek az EKB felügyeleti rendeleteinek és határozatainak való megfelelését. A kényszerítő bírságokat a folyamatos jogsértés minden teljes napjára fel kell számítani;

a)

azt követően, hogy a vállalkozást a 3. cikk (1) bekezdése második albekezdésében meghatározott eljárással összhangban értesítették a jogsértés megszüntetését előíró határozatról; vagy

| b) | amennyiben a folyamatos jogsértés az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (7) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a folyamatos jogsértés az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (7) 18. cikke (7) bekezdésének hatálya alá tartozik, az e rendelet 4b. cikkében meghatározott eljárással összhangban;

| b) | A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   »szankciók«: a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok.” |
| --- | --- |

b)

A 7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.   »szankciók«: a pénzbírságok és a kényszerítő bírságok.”

| 2. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Általános alapelvek és hatály
  (1)   Ez a rendelet abban az esetben alkalmazandó, amikor az EKB szankciókat ró ki a vállalkozásokra az EKB rendeleteiből vagy határozataiból eredő kötelezettségeknek való megfelelés hiánya miatt.
  (2)   Azoknak a szabályoknak, amelyeket az EKB által a felügyeleti feladatainak ellátása során az EKB valamely rendeletének vagy határozatának megsértése miatt alkalmazandó szankciók kirovására kell alkalmazni, a 4a–4c. cikkben meghatározott mértékben el kell térniük a 2–4. cikkben foglalt szabályoktól.
  (3)   Az EKB minden olyan határozatát nyilvánosságra hozza, amely egy adott vállalkozással szemben a felügyeleti területen az EKB rendeletének vagy határozatának megsértése miatt szankciót ró ki, függetlenül attól, hogy az ellen fellebbezést nyújtottak-e be vagy sem.
  Az EKB a nyilvánosságra hozatalt indokolatlan késedelem nélkül – az érintett vállalkozásnak a határozatról való értesítését követően – teljesíti a honlapján. A nyilvánosságra hozott információknak a jogsértés típusára és jellegére, valamint az érintett vállalkozás kilétére kell vonatkozniuk, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosságra hozatala:






  a) | veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy valamely folyamatban lévő bűnügyi nyomozást; vagy |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Általános alapelvek és hatály

(1)   Ez a rendelet abban az esetben alkalmazandó, amikor az EKB szankciókat ró ki a vállalkozásokra az EKB rendeleteiből vagy határozataiból eredő kötelezettségeknek való megfelelés hiánya miatt.

(2)   Azoknak a szabályoknak, amelyeket az EKB által a felügyeleti feladatainak ellátása során az EKB valamely rendeletének vagy határozatának megsértése miatt alkalmazandó szankciók kirovására kell alkalmazni, a 4a–4c. cikkben meghatározott mértékben el kell térniük a 2–4. cikkben foglalt szabályoktól.

(3)   Az EKB minden olyan határozatát nyilvánosságra hozza, amely egy adott vállalkozással szemben a felügyeleti területen az EKB rendeletének vagy határozatának megsértése miatt szankciót ró ki, függetlenül attól, hogy az ellen fellebbezést nyújtottak-e be vagy sem.

Az EKB a nyilvánosságra hozatalt indokolatlan késedelem nélkül – az érintett vállalkozásnak a határozatról való értesítését követően – teljesíti a honlapján. A nyilvánosságra hozott információknak a jogsértés típusára és jellegére, valamint az érintett vállalkozás kilétére kell vonatkozniuk, kivéve, ha az ilyen információk nyilvánosságra hozatala:

a)

veszélyeztetné a pénzügyi piacok stabilitását vagy valamely folyamatban lévő bűnügyi nyomozást; vagy

| b) | amennyiben ez meghatározható, aránytalan kárt okozna az érintett vállalkozásnak. |
| --- | --- |

b)

amennyiben ez meghatározható, aránytalan kárt okozna az érintett vállalkozásnak.

Ilyen körülmények között a szankciókra vonatkozó határozatokat anonimizált módon kell nyilvánosságra hozni. Alternatív megoldásként, amennyiben az említett körülmények előreláthatólag ésszerű időn belül meg fognak szűnni, az e bekezdés szerinti nyilvánosságra hozatal erre az időtartamra elhalasztható.

Ha a Bíróság előtt fellebbezés van folyamatban valamely szankciót kirovó határozat ellen, az EKB indokolatlan késedelem nélkül információkat hoz nyilvánosságra honlapján a szóban forgó fellebbezés állására, valamint annak eredményére vonatkozóan.

Az EKB biztosítja, hogy az e bekezdés szerint nyilvánosságra hozott információk legalább öt évig elérhetők legyenek a hivatalos honlapján.”

| 3. | A 2. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a jogsértés valamely kötelezettség teljesítésének elmulasztásából ered, a szankció alkalmazása nem mentesíti a vállalkozást a kötelezettség teljesítése alól, kivéve, ha a 3. cikk (4) bekezdésének vagy a 4b. cikknek megfelelően elfogadott határozat a kötelezettség teljesítése alóli mentesülésről kifejezetten rendelkezik.” |
| --- | --- |

3.

A 2. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a jogsértés valamely kötelezettség teljesítésének elmulasztásából ered, a szankció alkalmazása nem mentesíti a vállalkozást a kötelezettség teljesítése alól, kivéve, ha a 3. cikk (4) bekezdésének vagy a 4b. cikknek megfelelően elfogadott határozat a kötelezettség teljesítése alóli mentesülésről kifejezetten rendelkezik.”

| 4. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó döntést az EKB hozza meg saját kezdeményezés alapján vagy azon tagállam nemzeti központi bankja által hozzá intézett ilyen értelmű indítvány alapján, amelynek a joghatósága alatt a feltételezett jogsértés bekövetkezett.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A jogsértési eljárás kezdeményezésére vonatkozó döntést az EKB hozza meg saját kezdeményezés alapján vagy azon tagállam nemzeti központi bankja által hozzá intézett ilyen értelmű indítvány alapján, amelynek a joghatósága alatt a feltételezett jogsértés bekövetkezett.”

| b) | a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   Amennyiben valamely jogsértés kizárólag valamely, a Szerződés és az Alapokmány értelmében a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül arra, hogy létezik-e olyan nemzeti jogszabály vagy szabályozás, amely külön eljárásról rendelkezik. Amennyiben valamely jogsértés a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, a jogsértési eljárás e rendelet alapján történő kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB hatáskörén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem érinti a részt vevő tagállamok büntetőjogának és prudenciális felügyeleti illetékességéhez fűződő nemzeti jogának az alkalmazását, összhangban az 1024/2013/EU rendelettel.” |
| --- | --- |

b)

a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   Amennyiben valamely jogsértés kizárólag valamely, a Szerződés és az Alapokmány értelmében a KBER-re vagy az EKB-ra bízott feladathoz kapcsolódik, jogsértési eljárást csak e rendelet alapján lehet kezdeményezni, tekintet nélkül arra, hogy létezik-e olyan nemzeti jogszabály vagy szabályozás, amely külön eljárásról rendelkezik. Amennyiben valamely jogsértés a KBER vagy az EKB illetékességén kívül eső egy vagy több területhez is kapcsolódik, a jogsértési eljárás e rendelet alapján történő kezdeményezésének joga független az illetékes nemzeti hatóság ilyen, a KBER vagy az EKB hatáskörén kívül eső területekkel kapcsolatos külön eljárás kezdeményezésére vonatkozó jogától. E rendelkezés nem érinti a részt vevő tagállamok büntetőjogának és prudenciális felügyeleti illetékességéhez fűződő nemzeti jogának az alkalmazását, összhangban az 1024/2013/EU rendelettel.”

| 5. | A szöveg az alábbi cikkekkel egészül ki:
  „4a. cikk
  Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt szankciók felső korlátjára vonatkozó különös rendelkezések
  (1)   A 2. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az EKB felügyeleti feladatai ellátása körében elfogadott rendeletei és határozatai megsértése esetén az EKB az alábbi korlátokon belüli pénzbírságokat és kényszerítő bírságokat róhatja ki:






  a) | pénzbírságok esetén a felső korlát a vállalkozás által a jogsértés révén elért nyereség vagy elkerült veszteség kétszerese minden olyan esetben, amikor ez az összeg meghatározható, egyéb esetben pedig a vállalkozás teljes éves árbevételének 10 %-a. |
| --- | --- | --- |

5.

A szöveg az alábbi cikkekkel egészül ki:

„4a. cikk

Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt szankciók felső korlátjára vonatkozó különös rendelkezések

(1)   A 2. cikk (1) bekezdésétől eltérve, az EKB felügyeleti feladatai ellátása körében elfogadott rendeletei és határozatai megsértése esetén az EKB az alábbi korlátokon belüli pénzbírságokat és kényszerítő bírságokat róhatja ki:

a)

pénzbírságok esetén a felső korlát a vállalkozás által a jogsértés révén elért nyereség vagy elkerült veszteség kétszerese minden olyan esetben, amikor ez az összeg meghatározható, egyéb esetben pedig a vállalkozás teljes éves árbevételének 10 %-a.

| b) | kényszerítő bírságok esetén a felső korlát az átlagos napi árbevétel 5 %-a a jogsértés minden egyes napjára. A kényszerítő bírságok legfeljebb a kényszerítő bírságot kirovó határozatban meghatározott napot követő hat hónapos időszakra szabhatók ki. |
| --- | --- |

b)

kényszerítő bírságok esetén a felső korlát az átlagos napi árbevétel 5 %-a a jogsértés minden egyes napjára. A kényszerítő bírságok legfeljebb a kényszerítő bírságot kirovó határozatban meghatározott napot követő hat hónapos időszakra szabhatók ki.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában:

a)   »éves árbevétel«: az érintett vállalkozás vonatkozó uniós jog szerinti teljes éves árbevétele a megelőző üzleti évben, ha pedig ezen adat nem áll rendelkezésre, az érintett rendelkezésre álló legfrissebb éves pénzügyi beszámolója alapján. Amennyiben az érintett vállalkozás egy anyavállalat leányvállalata, úgy a vonatkozó teljes éves árbevétel az előző üzleti évről rendelkezésre álló legfrissebb konszolidált éves pénzügyi beszámoló szerinti teljes éves árbevétel, ha pedig ez nem áll rendelkezésre, akkor a vonatkozó teljes éves árbevétel az érintett rendelkezésre álló legfrissebb éves pénzügyi beszámolója szerinti teljes éves árbevétel;

b)   »átlagos napi árbevétel«: az a) pont szerinti éves árbevétel elosztva 365-tel.

4b. cikk

Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt szankciókra vonatkozó különös eljárási szabályok

(1)   Az e rendelet 3. cikkének (1)–(8) bekezdésétől eltérve, az EKB által a felügyeleti feladatai gyakorlása körében elfogadott rendeletek és határozatok megsértése eseteire az ebben a cikkben meghatározott szabályok alkalmazandók.

(2)   Amennyiben az EKB az 1024/2013/EU rendelet szerinti feladatainak ellátása során úgy ítéli meg, hogy indokoltan feltételezhető, hogy valamely, euroövezeti tagállamban székhellyel rendelkező vállalkozás egy vagy több alkalommal az 1024/2013/EU rendelet 18. cikkének (7) bekezdése szerinti jogsértést követ vagy követett el az EKB valamely rendeletével vagy határozatával szemben, az EKB a vonatkozó vizsgálatokat az alábbi rendelkezésekkel összhangban végzi.

(3)   A vizsgálat befejezésekor – a teljes határozattervezetre vonatkozó javaslat elkészítése és felügyeleti testület elé terjesztése előtt – az EKB a felügyelet területén elkövetett jogsértések kivizsgálására jogosult szervként írásban értesíti az érintett vállalkozást az elvégzett vizsgálat eredményeiről és az azokkal kapcsolatban emelt kifogásokról.

Az első albekezdésben említett értesítésben az EKB a felügyelet területén elkövetett jogsértések kivizsgálására jogosult szervként tájékoztatja az érintett vállalkozást arról, hogy jogában áll írásbeli beadvánnyal fordulni az EKB-hoz az értesítésben foglalt ténybeli megállapításokkal, valamint abban az érintettel szemben emelt kifogásokkal kapcsolatban – ideértve azokat a konkrét rendelkezéseket is, amelyek feltételezetten sérültek – és e beadványok benyújtására vonatkozóan ésszerű határidőt állapít meg. Az EKB nem köteles figyelembe venni a felügyelet területén elkövetett jogsértések kivizsgálására jogosult szervként általa megállapított határidő lejárta után benyújtott írásbeli beadványokat.

Az EKB a felügyelet terén elkövetett jogsértések kivizsgálására jogosult szerként az első albekezdés szerinti értesítést követően szóbeli meghallgatáson való részvételre is felkérheti az érintett vállalkozást. A vizsgálat alá vont feleket a meghallgatáson ügyvédek vagy más képesített személyek képviselhetik/segíthetik. A szóbeli meghallgatások nem nyilvánosak.

A vizsgálat alá vont érintett vállalkozás számára garantálni kell az ügyirathoz való hozzáférés jogát. E hozzáférési jog nem terjed ki a bizalmas információkra.

(4)   A felügyeleti testület az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdése szerinti eljárással összhangban javaslatot tesz a Kormányzótanács számára annak a határozattervezetnek a teljes szövegére vonatkozóan, amely megállapítja, hogy az érintett vállalkozás elkövette-e a jogsértést vagy sem és meghatározza a kirovandó szankciókat.

(5)   Az érintett vállalkozásnak joga van arra, hogy a Kormányzótanács által a 4. cikkel összhangban meghozott határozatnak a felülvizsgálati testület általi felülvizsgálatát kérelmezze az 1024/2013/EU rendelet 24. cikkében meghatározott eljárással összhangban.

4c. cikk

Az EKB által a felügyeleti feladatai ellátása során kirótt szankciókra vonatkozó különös határidők

(1)   A 4. cikktől eltérve, az EKB azon joga, hogy a felügyeleti feladataival kapcsolatos valamely határozatának vagy rendeletének megsértése miatt szankciót kirovó határozatot hozzon, a jogsértés bekövetkezésétől számított öt év elteltével – illetve folyamatos jogsértés esetében a jogsértés megszűnésétől számított öt év elteltével – elévül.

(2)   Az EKB-nak a jogsértés kivizsgálása vagy azzal kapcsolatos eljárás vonatkozásában tett bármely intézkedése megszakítja az (1) bekezdésben említett határidőt. Az elévülési határidő azon a napon szakad meg, amikor az intézkedésről az érintett felügyelt szervezetet értesítik. Az elévülési határidő minden egyes megszakadásával a határidő újrakezdődik. A határidő ugyanakkor nem haladhatja meg a jogsértés bekövetkezését követő tíz évet, illetve folyamatos jogsértés estén a jogsértés megszűnését követő tíz évet.

(3)   Az előző bekezdésekben említett határidők meghosszabbíthatók, amennyiben:

| a) | a Kormányzótanács határozatának felülvizsgálata folyamatban van a felülvizsgálati testület előtt, vagy a Bíróság előtt fellebbezési eljárás van folyamatban; vagy |
| --- | --- |

a)

a Kormányzótanács határozatának felülvizsgálata folyamatban van a felülvizsgálati testület előtt, vagy a Bíróság előtt fellebbezési eljárás van folyamatban; vagy

| b) | az érintett vállalkozással szemben ugyanazon tényállás alapján büntetőeljárás van folyamatban. Ilyen esetben az előző bekezdésekben foglalt határidők meghosszabbodnak azzal az időtartammal, amíg a felülvizsgálati testület, illetve a Bíróság felülvizsgálja a határozatot, vagy amíg az érintett vállalkozással szembeni büntetőeljárás befejeződik. |
| --- | --- |

b)

az érintett vállalkozással szemben ugyanazon tényállás alapján büntetőeljárás van folyamatban. Ilyen esetben az előző bekezdésekben foglalt határidők meghosszabbodnak azzal az időtartammal, amíg a felülvizsgálati testület, illetve a Bíróság felülvizsgálja a határozatot, vagy amíg az érintett vállalkozással szembeni büntetőeljárás befejeződik.

(4)   Az EKB-nak a szankciót kirovó határozata végrehajtására vonatkozó joga a határozat meghozatalát követő öt év elteltével elévül. Az EKB-nak a szankciókban foglalt fizetési kötelezettség, illetve fizetési feltételek teljesítésének kikényszerítését szolgáló bármely intézkedése megszakítja a szankciók végrehajtására vonatkozó elévülési határidőt.

(5)   A szankciók végrehajtására vonatkozó elévülési határidő felfüggesztésre kerül:

| a) | mindaddig, amíg a kirótt szankció megfizetésére nyitva álló határidő el nem telik; |
| --- | --- |

a)

mindaddig, amíg a kirótt szankció megfizetésére nyitva álló határidő el nem telik;

| b) | ha a kirótt szankció megfizetésére irányuló végrehajtás az EKB Kormányzótanácsa vagy a Bíróság határozata alapján felfüggesztésre került.” |
| --- | --- |

b)

ha a kirótt szankció megfizetésére irányuló végrehajtás az EKB Kormányzótanácsa vagy a Bíróság határozata alapján felfüggesztésre került.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és a Szerződésekben foglaltaknak megfelelően közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2015. január 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. REIRS

---

(1)  HL C 144., 2014.5.14., 2. o.

1

(2)  2014. november 26-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

Hivatalos Lapban

(3)  2014. december 18-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

Hivatalos Lapban

(4)  A Tanács 2532/98/EK rendelete (1998. november 23.) az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről (HL L 318., 1998.11.27., 4. o.).

4

(5)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

5

(6)  Az Európai Központi Bank 468/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az Egységes Felügyeleti Mechanizmuson belül az Európai Központi Bank és az illetékes nemzeti hatóságok, valamint a kijelölt nemzeti hatóságok közötti együttműködési keretrendszer létrehozásáról (SSM-keretrendelet) (EKB/2014/17) (HL L 141., 2014.5.14., 1. o.).

6

(7)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).”

7

---

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/160 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2014. november 28.)

az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 40. cikkére és 53. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 5. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén – az arányosság elvével összhangban – a kifizetési határidők lejártát követően teljesített kiadások uniós finanszírozásra jogosultnak minősülnek. |
| --- | --- |

(1)

A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 5. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén – az arányosság elvével összhangban – a kifizetési határidők lejártát követően teljesített kiadások uniós finanszírozásra jogosultnak minősülnek.

| (2) | A jogbiztonság és egyértelműség érdekében a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében már előírt rendelkezéseket ki kell egészíteni a 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) szerinti, a 2015. pénzügyi évben teljesített közvetlen kifizetésekre alkalmazandó feltételekkel. E cél érdekében hivatkozni kell a 73/2009/EK rendeletben a tagállamok számára a 2014. naptári év tekintetében meghatározott megfelelő felső összeghatárokra, megkülönböztetve egymástól az egységes támogatási rendszert, illetve az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat. Ezenfelül – annak érdekében, hogy a konkrét helyzet kezelése során érvényesüljön a pénzügyi fegyelem – helyénvaló hivatkozni a 2013. naptári évre vonatkozó kifizetések tekintetében a 73/2009/EK rendelet 11. cikkének rendelkezéseire, a 2014. naptári évre vonatkozó kifizetések tekintetében pedig az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének rendelkezéseire. |
| --- | --- |

(2)

A jogbiztonság és egyértelműség érdekében a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkében már előírt rendelkezéseket ki kell egészíteni a 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) szerinti, a 2015. pénzügyi évben teljesített közvetlen kifizetésekre alkalmazandó feltételekkel. E cél érdekében hivatkozni kell a 73/2009/EK rendeletben a tagállamok számára a 2014. naptári év tekintetében meghatározott megfelelő felső összeghatárokra, megkülönböztetve egymástól az egységes támogatási rendszert, illetve az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamokat. Ezenfelül – annak érdekében, hogy a konkrét helyzet kezelése során érvényesüljön a pénzügyi fegyelem – helyénvaló hivatkozni a 2013. naptári évre vonatkozó kifizetések tekintetében a 73/2009/EK rendelet 11. cikkének rendelkezéseire, a 2014. naptári évre vonatkozó kifizetések tekintetében pedig az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének rendelkezéseire.

| (3) | Szükség van továbbá a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (8) bekezdésének egyértelműsítésére, mivel a jelenlegi megfogalmazás ahhoz vezethet, hogy a Bizottság – szándékolatlanul – olyan átalánykorrekciós szintet alkalmaz, amely alacsonyabb az uniós költségvetésre háruló kockázatnál. Az említett rendelet 12. cikkének (8) bekezdését ezért helyénvaló oly módon újraszövegezni, hogy világosan kifejezze: amennyiben objektív elemek bizonyítják, hogy az alapok legnagyobb vesztesége alacsonyabb, mint amely a Bizottság által javasoltnál alacsonyabb átalány alkalmazásából származna, a Bizottságnak ezt az alacsonyabb átalányt kell alkalmaznia az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározásakor. |
| --- | --- |

(3)

Szükség van továbbá a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (8) bekezdésének egyértelműsítésére, mivel a jelenlegi megfogalmazás ahhoz vezethet, hogy a Bizottság – szándékolatlanul – olyan átalánykorrekciós szintet alkalmaz, amely alacsonyabb az uniós költségvetésre háruló kockázatnál. Az említett rendelet 12. cikkének (8) bekezdését ezért helyénvaló oly módon újraszövegezni, hogy világosan kifejezze: amennyiben objektív elemek bizonyítják, hogy az alapok legnagyobb vesztesége alacsonyabb, mint amely a Bizottság által javasoltnál alacsonyabb átalány alkalmazásából származna, a Bizottságnak ezt az alacsonyabb átalányt kell alkalmaznia az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározásakor.

| (4) | Ezért a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Ezért a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 907/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk az alábbi (3a) bekezdéssel egészül ki:
  „(3a)   A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérve a 2015. pénzügyi évben a 73/2009/EK tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt közvetlen kifizetések esetén az alábbi feltételek alkalmazandók:






  a) | amennyiben a (2) bekezdés első albekezdésében meghatározott keretet legkésőbb 2015. év október 15-ig nem használták fel teljes egészében a 2014. naptári évre vonatkozóan teljesített kifizetésekre, és a keret fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot, ezt a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 5. cikk az alábbi (3a) bekezdéssel egészül ki:

„(3a)   A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérve a 2015. pénzügyi évben a 73/2009/EK tanácsi rendelet I. mellékletében felsorolt közvetlen kifizetések esetén az alábbi feltételek alkalmazandók:

a)

amennyiben a (2) bekezdés első albekezdésében meghatározott keretet legkésőbb 2015. év október 15-ig nem használták fel teljes egészében a 2014. naptári évre vonatkozóan teljesített kifizetésekre, és a keret fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot, ezt a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni;

| b) | a 73/2009/EK rendelet III. címe 3. fejezetének megfelelően az egységes támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 2013. naptári évre vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozóan a kifizetési határidő lejárta után teljesített közvetlen kifizetések – a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szereplő kifizetések kivételével – csak abban az esetben jogosultak EMGA-finanszírozásra, ha a 2015. pénzügyi év során teljesített közvetlen kifizetések teljes (szükség esetén a 73/2009/EK rendelet 11. cikke vagy az 1306/2013/EU rendelet 26. cikke szerinti kiigazítás előtti összegekre korrigált) összege nem haladja meg a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében a 2014. naptári évre meghatározott felső összeghatárokat, figyelembe véve a 73/2009/EK rendelet 136b. cikkének a 2014. naptári évre történő alkalmazásából következő, az említett rendelet VIIIa. mellékletében meghatározott összegeket; |
| --- | --- |

b)

a 73/2009/EK rendelet III. címe 3. fejezetének megfelelően az egységes támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 2013. naptári évre vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozóan a kifizetési határidő lejárta után teljesített közvetlen kifizetések – a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szereplő kifizetések kivételével – csak abban az esetben jogosultak EMGA-finanszírozásra, ha a 2015. pénzügyi év során teljesített közvetlen kifizetések teljes (szükség esetén a 73/2009/EK rendelet 11. cikke vagy az 1306/2013/EU rendelet 26. cikke szerinti kiigazítás előtti összegekre korrigált) összege nem haladja meg a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében a 2014. naptári évre meghatározott felső összeghatárokat, figyelembe véve a 73/2009/EK rendelet 136b. cikkének a 2014. naptári évre történő alkalmazásából következő, az említett rendelet VIIIa. mellékletében meghatározott összegeket;

| c) | a 73/2009/EK rendelet 122. cikkének megfelelően az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 2013. naptári évre vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozóan a kifizetési határidő lejárta után teljesített közvetlen kifizetések csak abban az esetben jogosultak EMGA-finanszírozásra, ha a 2015. pénzügyi év során teljesített közvetlen kifizetések teljes (szükség esetén a 73/2009/EK rendelet 11. cikke vagy az 1306/2013/EU rendelet 26. cikke szerinti kiigazítás előtti összegekre korrigált) összege nem haladja meg az érintett tagállamok számára a 2014. naptári évre vonatkozó közvetlen kifizetésekre meghatározott egyedi felső összeghatárok összegét; |
| --- | --- |

c)

a 73/2009/EK rendelet 122. cikkének megfelelően az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállamok esetében a 2013. naptári évre vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozóan a kifizetési határidő lejárta után teljesített közvetlen kifizetések csak abban az esetben jogosultak EMGA-finanszírozásra, ha a 2015. pénzügyi év során teljesített közvetlen kifizetések teljes (szükség esetén a 73/2009/EK rendelet 11. cikke vagy az 1306/2013/EU rendelet 26. cikke szerinti kiigazítás előtti összegekre korrigált) összege nem haladja meg az érintett tagállamok számára a 2014. naptári évre vonatkozó közvetlen kifizetésekre meghatározott egyedi felső összeghatárok összegét;

| d) | az a), b), illetve c) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

d)

az a), b), illetve c) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni.

Az 1306/2013/EU rendelet 26. cikkének (5) bekezdésében említett visszatérítések összegei nem veendők figyelembe az e bekezdés első albekezdésének b) vagy c) pontjában említett feltétel teljesülésének ellenőrzésekor.

| 2. | A 12. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „8.   Ha a tagállam bizonyos olyan objektív elemeket nyújt be, amelyek nem felelnek meg az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett követelményeknek, de amelyek bizonyítják, hogy az alapok legnagyobb vesztesége alacsonyabb, mint amely a javasoltnál alacsonyabb átalány alkalmazásából származna, a Bizottság ezt az alacsonyabb átalányt alkalmazza az uniós finanszírozásból az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke értelmében kizárandó összegek meghatározására.” |
| --- | --- |

2.

A 12. cikk (8) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„8.   Ha a tagállam bizonyos olyan objektív elemeket nyújt be, amelyek nem felelnek meg az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett követelményeknek, de amelyek bizonyítják, hogy az alapok legnagyobb vesztesége alacsonyabb, mint amely a javasoltnál alacsonyabb átalány alkalmazásából származna, a Bizottság ezt az alacsonyabb átalányt alkalmazza az uniós finanszírozásból az 1306/2013/EU rendelet 52. cikke értelmében kizárandó összegek meghatározására.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).

2

(3)  A Tanács 2009. január 19-i 73/2009/EK rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 228/2013/EU rendelete az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. március 13-i 229/2013/EU rendelete egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).”

5

---

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/161 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. február 2.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. február 2-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 344,0 |
| IL | 135,3 |
| MA | 85,5 |
| SN | 316,2 |
| TR | 123,5 |
| ZZ | 200,9 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 189,4 |
| ZZ | 209,7 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | EG | 165,4 |
| MA | 218,7 |
| TR | 242,7 |
| ZZ | 208,9 |
| 0805 10 20 | EG | 46,3 |
| IL | 78,7 |
| MA | 56,3 |
| TN | 54,2 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 60,1 |
| 0805 20 10 | IL | 133,9 |
| MA | 84,6 |
| ZZ | 109,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,6 |
| EG | 87,6 |
| IL | 127,4 |
| MA | 118,3 |
| TR | 85,3 |
| ZZ | 95,0 |
| 0805 50 10 | TR | 57,4 |
| ZZ | 57,4 |
| 0808 10 80 | BR | 64,0 |
| CL | 89,6 |
| US | 159,3 |
| ZZ | 104,3 |
| 0808 30 90 | CL | 316,1 |
| US | 130,9 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 178,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

344,0

IL

135,3

MA

85,5

SN

316,2

TR

123,5

ZZ

200,9

0707 00 05

JO

229,9

TR

189,4

ZZ

209,7

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

EG

165,4

MA

218,7

TR

242,7

ZZ

208,9

0805 10 20

EG

46,3

IL

78,7

MA

56,3

TN

54,2

TR

65,0

ZZ

60,1

0805 20 10

IL

133,9

MA

84,6

ZZ

109,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,6

EG

87,6

IL

127,4

MA

118,3

TR

85,3

ZZ

95,0

0805 50 10

TR

57,4

ZZ

57,4

0808 10 80

BR

64,0

CL

89,6

US

159,3

ZZ

104,3

0808 30 90

CL

316,1

US

130,9

ZA

87,0

ZZ

178,0

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/162 HATÁROZATA

(2014. július 9.)

a Lettország által a Parex számára nyújtott SA.36612 (2014/C) (korábbi 2013/NN) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2014) 4550. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felszólították az érdekelteket, hogy az említett cikk(ek)nek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   A Parex számára nyújtott korábbi támogatások

| (1) | Lettország 2008. november 10-én értesítette a Bizottságot az AS Parex banka (a továbbiakban: Parex) számára nyújtandó, a pénzügyi rendszer stabilitásának támogatására irányuló állami támogatásokból álló csomagról. A Bizottság e támogatásokat 2008. november 24-én ideiglenesen jóváhagyta (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az alapján, hogy Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy hat hónapon belül benyújtja a Parex szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(1)

Lettország 2008. november 10-én értesítette a Bizottságot az AS Parex banka (a továbbiakban: Parex) számára nyújtandó, a pénzügyi rendszer stabilitásának támogatására irányuló állami támogatásokból álló csomagról. A Bizottság e támogatásokat 2008. november 24-én ideiglenesen jóváhagyta (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az alapján, hogy Lettország kötelezettséget vállalt arra, hogy hat hónapon belül benyújtja a Parex szerkezetátalakítási tervét.

| (2) | Lettország kérésének eleget téve a Bizottság 2009. február 11-i (3) (a továbbiakban: második megmentési határozat) és 2009. május 11-i (4) határozatával (a továbbiakban: harmadik megmentési határozat) jóváhagyott két, a Parex számára nyújtandó támogatást érintő módosításcsomagot. |
| --- | --- |

(2)

Lettország kérésének eleget téve a Bizottság 2009. február 11-i (3) (a továbbiakban: második megmentési határozat) és 2009. május 11-i (4) határozatával (a továbbiakban: harmadik megmentési határozat) jóváhagyott két, a Parex számára nyújtandó támogatást érintő módosításcsomagot.

| (3) | Lettország 2009. május 11-én szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Parex bankra vonatkozóan. A Bizottság 2009. június 29-i határozatában (5) arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések a Parex számára nyújtott állami támogatásnak minősülnek, továbbá kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatosan, hogy e támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. Következésképpen a Bizottság a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott, és arra kérte Lettországot, hogy közölje a támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

(3)

Lettország 2009. május 11-én szerkezetátalakítási tervet nyújtott be a Parex bankra vonatkozóan. A Bizottság 2009. június 29-i határozatában (5) arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a bejelentett szerkezetátalakítási intézkedések a Parex számára nyújtott állami támogatásnak minősülnek, továbbá kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatosan, hogy e támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e. Következésképpen a Bizottság a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott, és arra kérte Lettországot, hogy közölje a támogatás összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükséges információkat.

| (4) | A Bizottság és Lettország 2009. május 11. és 2010. szeptember 15. között több alkalommal folytatott információcserét és megbeszélést a Parex szerkezetátalakításáról. Az említett időszak során Lettország többször aktualizálta a Parex szerkezetátalakítási tervét. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság és Lettország 2009. május 11. és 2010. szeptember 15. között több alkalommal folytatott információcserét és megbeszélést a Parex szerkezetátalakításáról. Az említett időszak során Lettország többször aktualizálta a Parex szerkezetátalakítási tervét.

| (5) | A szerkezetátalakítási terv szerint a Parex bankot két részre kellene osztani: AS Citadele banka (a továbbiakban: Citadele) néven alapítani kell egy úgynevezett „jó bankot”, amely átveszi a fő tevékenységhez kapcsolódó valamennyi eszközt és néhány, ahhoz nem kapcsolódó eszközt (6), Reverta néven pedig létre kell hozni egy úgynevezett „rossz bankot” (7), amelyre átruházzák a többi, fő tevékenységhez nem kapcsolódó és nem teljesítő eszközt. A felosztást 2010. augusztus 1-jén hajtották végre. |
| --- | --- |

(5)

A szerkezetátalakítási terv szerint a Parex bankot két részre kellene osztani: AS Citadele banka (a továbbiakban: Citadele) néven alapítani kell egy úgynevezett „jó bankot”, amely átveszi a fő tevékenységhez kapcsolódó valamennyi eszközt és néhány, ahhoz nem kapcsolódó eszközt (6), Reverta néven pedig létre kell hozni egy úgynevezett „rossz bankot” (7), amelyre átruházzák a többi, fő tevékenységhez nem kapcsolódó és nem teljesítő eszközt. A felosztást 2010. augusztus 1-jén hajtották végre.

| (6) | A Bizottság 2010. szeptember 15-i határozatában (8) (a továbbiakban: Parex bankra vonatkozó végleges határozat) jóváhagyta a Parex szerkezetátalakítási tervét a Lettország által tett kötelezettségvállalások alapján, amelyeket a lett hatóságok 2010. szeptember 3-án közöltek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2010. szeptember 15-i határozatában (8) (a továbbiakban: Parex bankra vonatkozó végleges határozat) jóváhagyta a Parex szerkezetátalakítási tervét a Lettország által tett kötelezettségvállalások alapján, amelyeket a lett hatóságok 2010. szeptember 3-án közöltek.

| (7) | A Bizottság 2012. augusztus 10-i határozatával (9) (a módosító határozat) Lettország kérésének eleget téve jóváhagyta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban szereplő három kötelezettségvállalás módosítását. Lettország a következő módosításokat eszközölte: 1) a FÁK-országokbeli hitelek (10) értékesítésére nyitva álló határidőt 2014. december 31-ig meghosszabbította; 2) a Citadele esetében megengedett minimális tőkemegfelelési követelmények mértékét bank- és csoportszinten megemelte; 3) engedélyezte az előző évek hitelezési felső korlátainak átvitelét a kezdeti piaci részesedési felső korlátok tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2012. augusztus 10-i határozatával (9) (a módosító határozat) Lettország kérésének eleget téve jóváhagyta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban szereplő három kötelezettségvállalás módosítását. Lettország a következő módosításokat eszközölte: 1) a FÁK-országokbeli hitelek (10) értékesítésére nyitva álló határidőt 2014. december 31-ig meghosszabbította; 2) a Citadele esetében megengedett minimális tőkemegfelelési követelmények mértékét bank- és csoportszinten megemelte; 3) engedélyezte az előző évek hitelezési felső korlátainak átvitelét a kezdeti piaci részesedési felső korlátok tiszteletben tartása mellett.

| (8) | A Bizottság megjegyezte, hogy Lettország 2014. június 5-én kivételesen elfogadta, hogy ezt a határozatot angol nyelven hagyják jóvá. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság megjegyezte, hogy Lettország 2014. június 5-én kivételesen elfogadta, hogy ezt a határozatot angol nyelven hagyják jóvá.

1.2.   A hivatalos vizsgálati eljárás

| (9) | Lettország 2013. október 1-jén a Parex bankra vonatkozó végleges határozat további módosítása iránti kérelmet nyújtott be, amelyben a Citadele vagyonkezelési üzletágának (11) értékesítésére nyitva álló határidő meghosszabbítását kérte. A módosítás iránti kérelem elbírálása során a Bizottság kiderítette, hogy Lettország a Bizottság által jóváhagyott támogatási intézkedéseken felül is nyújtott állami támogatást a Parex és a Citadele számára. |
| --- | --- |

(9)

Lettország 2013. október 1-jén a Parex bankra vonatkozó végleges határozat további módosítása iránti kérelmet nyújtott be, amelyben a Citadele vagyonkezelési üzletágának (11) értékesítésére nyitva álló határidő meghosszabbítását kérte. A módosítás iránti kérelem elbírálása során a Bizottság kiderítette, hogy Lettország a Bizottság által jóváhagyott támogatási intézkedéseken felül is nyújtott állami támogatást a Parex és a Citadele számára.

| (10) | A Bizottság és Lettország [...] (12) és 2014. március 4. között több alkalommal folytatott információcserét a kiegészítő támogatásról. Lettország 2013. október 30-án, 2014. január 31-én és 2014. március 4-én adatokat és dokumentumokat nyújtott be (többek között a Parex szerkezetátalakítási tervének átdolgozott változatát). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság és Lettország [...] (12) és 2014. március 4. között több alkalommal folytatott információcserét a kiegészítő támogatásról. Lettország 2013. október 30-án, 2014. január 31-én és 2014. március 4-én adatokat és dokumentumokat nyújtott be (többek között a Parex szerkezetátalakítási tervének átdolgozott változatát).

| (11) | A Bizottság 2013. november 11. óta havonta friss információkat kap arról, hogyan halad Lettország a Citadele értékesítésével, amelynek folyamata 2013 októberében indult. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság 2013. november 11. óta havonta friss információkat kap arról, hogyan halad Lettország a Citadele értékesítésével, amelynek folyamata 2013 októberében indult.

| (12) | A Bizottság 2014. április 16-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (13) tájékoztatta Lettországot arról, hogy a lett hatóságok által közölt információk vizsgálata alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság emellett felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. E felkérésre egy válasz érkezett 2014. május 23-án. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság 2014. április 16-i határozatával (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat) (13) tájékoztatta Lettországot arról, hogy a lett hatóságok által közölt információk vizsgálata alapján az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott. Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság emellett felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. E felkérésre egy válasz érkezett 2014. május 23-án.

| (13) | Lettország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy sürgősség okán kivételesen elfogadja, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el. |
| --- | --- |

(13)

Lettország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy sürgősség okán kivételesen elfogadja, hogy ezt a határozatot angol nyelven fogadták el.

2.   A HELYZET ISMERTETÉSE

2.1.   Az érintett vállalkozás

| (14) | A Parex a 2008. december 31-i nyilvántartás szerinti 3,4 milliárd LVL (4,9 milliárd EUR) értékű teljes eszközállományával Lettország második legnagyobb bankja volt. A Parex 1992-ben jött létre. Lettország 2008 novemberében 2 LVL (kb. 3 EUR) jelképes összeg ellenében felvásárolta a bank részvényeinek 84,83 %-át a két legnagyobb részvényestől. Ezt az állami támogatási intézkedést a Bizottság az első, majd a második megmentési határozattal jóváhagyta. A megmentési határozatokkal jóváhagyott feltőkésítés után a lett állam mintegy 95 %-ra növelte részesedését a bankban azzal, hogy további 140,75 millió LVL összegű tőkeinjekciót nyújtott 2009 májusában. Ezt az intézkedést a Bizottság a harmadik megmentési határozattal jóváhagyta. |
| --- | --- |

(14)

A Parex a 2008. december 31-i nyilvántartás szerinti 3,4 milliárd LVL (4,9 milliárd EUR) értékű teljes eszközállományával Lettország második legnagyobb bankja volt. A Parex 1992-ben jött létre. Lettország 2008 novemberében 2 LVL (kb. 3 EUR) jelképes összeg ellenében felvásárolta a bank részvényeinek 84,83 %-át a két legnagyobb részvényestől. Ezt az állami támogatási intézkedést a Bizottság az első, majd a második megmentési határozattal jóváhagyta. A megmentési határozatokkal jóváhagyott feltőkésítés után a lett állam mintegy 95 %-ra növelte részesedését a bankban azzal, hogy további 140,75 millió LVL összegű tőkeinjekciót nyújtott 2009 májusában. Ezt az intézkedést a Bizottság a harmadik megmentési határozattal jóváhagyta.

| (15) | Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: EBRD) 2009 áprilisában megszerezte a Parex részvényeinek 25 %-át plusz egy részvényt. A Parex bank 2010-ben jó és rossz bankra való felosztása, majd ezt követően a tulajdonosi szerkezet többszöri változása után a Citadele részvényesei jelenleg Lettország (75 %) és az EBRD (25 %), a Reverta részvényesei pedig Lettország (84,15 %), az EBRD (12,74 %) és további tulajdonosok (3,11 %). |
| --- | --- |

(15)

Az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (a továbbiakban: EBRD) 2009 áprilisában megszerezte a Parex részvényeinek 25 %-át plusz egy részvényt. A Parex bank 2010-ben jó és rossz bankra való felosztása, majd ezt követően a tulajdonosi szerkezet többszöri változása után a Citadele részvényesei jelenleg Lettország (75 %) és az EBRD (25 %), a Reverta részvényesei pedig Lettország (84,15 %), az EBRD (12,74 %) és további tulajdonosok (3,11 %).

| (16) | A Parex részletesebb bemutatása a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozataláig terjedő időszakra vonatkozóan megtalálható az említett határozat (11)–(15) preambulumbekezdésében. |
| --- | --- |

(16)

A Parex részletesebb bemutatása a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozataláig terjedő időszakra vonatkozóan megtalálható az említett határozat (11)–(15) preambulumbekezdésében.

2.2.   A Citadele és a Reverta számára jóváhagyott támogatási intézkedések

| (17) | Lettország felhatalmazást kapott arra, hogy a Parex számára biztosítsa az első, a második és a harmadik megmentési határozatban (a továbbiakban: a megmentési határozatok), valamint a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által jóváhagyott támogatásokat. |
| --- | --- |

(17)

Lettország felhatalmazást kapott arra, hogy a Parex számára biztosítsa az első, a második és a harmadik megmentési határozatban (a továbbiakban: a megmentési határozatok), valamint a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által jóváhagyott támogatásokat.

| (18) | A Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által jóváhagyott szerkezetátalakítási terv úgy rendelkezett, hogy Lettország a Bizottság által korábban jóváhagyott megmentési támogatást a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti, továbbá a Citadele és a Reverta között megosztja. A Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság emellett azt is jóváhagyta, hogy a Reverta és a Citadele további szerkezetátalakítási támogatást kapjon. E határozat emellett a megmentési határozatokkal ideiglenesen jóváhagyott támogatásra a Parex felosztását követően egy felhasználási mechanizmust is meghatározott. A mechanizmus az alábbi elemeket foglalta magában:






  a) | állami betétek formájában nyújtandó likviditási támogatás a Citadele és a Reverta részére (14); |
| --- | --- | --- |

(18)

A Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által jóváhagyott szerkezetátalakítási terv úgy rendelkezett, hogy Lettország a Bizottság által korábban jóváhagyott megmentési támogatást a szerkezetátalakítási időszak végéig kiterjeszti, továbbá a Citadele és a Reverta között megosztja. A Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság emellett azt is jóváhagyta, hogy a Reverta és a Citadele további szerkezetátalakítási támogatást kapjon. E határozat emellett a megmentési határozatokkal ideiglenesen jóváhagyott támogatásra a Parex felosztását követően egy felhasználási mechanizmust is meghatározott. A mechanizmus az alábbi elemeket foglalta magában:

a)

állami betétek formájában nyújtandó likviditási támogatás a Citadele és a Reverta részére (14);

| b) | állami garancia a Citadele és a Reverta kötelezettségeire (15); |
| --- | --- |

b)

állami garancia a Citadele és a Reverta kötelezettségeire (15);

| c) | a Reverta és a Citadele állami feltőkésítése (16); és |
| --- | --- |

c)

a Reverta és a Citadele állami feltőkésítése (16); és

| d) | eszközátvételi intézkedés a Citadele javára (17). |
| --- | --- |

d)

eszközátvételi intézkedés a Citadele javára (17).

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

3.1.   A Lettország által a Parex, a Citadele és a Reverta javára végrehajtott kiegészítő intézkedések

| (19) | Az ellenőrző megbízott (18) által 2013. augusztus 29-én benyújtott jelentésből, valamint a Lettország által 2013 októberében benyújtott dokumentumokból és közölt információkból kiderült, hogy Lettország az alábbi intézkedéseket a Bizottságnak tett előzetes bejelentés nélkül hajtotta végre:






  a) | 2009. május 22-én Lettország a Parex számára 50,27 millió LVL összegű (járulékos tőkébe beszámítható) alárendelt kölcsönt nyújtott hétéves futamidőre, vagyis 2016. május 21-ig (a továbbiakban: az első intézkedés). Az alárendelt kölcsön futamideje meghaladja az első megmentési határozatban megállapított és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megerősített, legfeljebb ötéves futamidőt. |
| --- | --- | --- |

(19)

Az ellenőrző megbízott (18) által 2013. augusztus 29-én benyújtott jelentésből, valamint a Lettország által 2013 októberében benyújtott dokumentumokból és közölt információkból kiderült, hogy Lettország az alábbi intézkedéseket a Bizottságnak tett előzetes bejelentés nélkül hajtotta végre:

a)

2009. május 22-én Lettország a Parex számára 50,27 millió LVL összegű (járulékos tőkébe beszámítható) alárendelt kölcsönt nyújtott hétéves futamidőre, vagyis 2016. május 21-ig (a továbbiakban: az első intézkedés). Az alárendelt kölcsön futamideje meghaladja az első megmentési határozatban megállapított és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megerősített, legfeljebb ötéves futamidőt.

| b) | 2013. június 27-én Lettország 18 hónappal meghosszabbította (a továbbiakban: a második intézkedés) a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejét (akkoriban Lettország 45 millió LVL összértékben nyújtott kölcsönöket) (19). Lettország nem jelentette be a Bizottságnak az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítását. |
| --- | --- |

b)

2013. június 27-én Lettország 18 hónappal meghosszabbította (a továbbiakban: a második intézkedés) a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejét (akkoriban Lettország 45 millió LVL összértékben nyújtott kölcsönöket) (19). Lettország nem jelentette be a Bizottságnak az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítását.

| c) | Lettország emellett 2011 óta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban (a továbbiakban: a harmadik intézkedés) a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben nyújtott likviditási támogatást a Reverta számára az alapeset és a legrosszabb forgatókönyv vonatkozásában egyaránt (20). |
| --- | --- |

c)

Lettország emellett 2011 óta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban (a továbbiakban: a harmadik intézkedés) a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben nyújtott likviditási támogatást a Reverta számára az alapeset és a legrosszabb forgatókönyv vonatkozásában egyaránt (20).

| (20) | Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalakor rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei támadtak afelől, hogy az első és a második intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető-e, figyelemmel az alábbiakra:






  a) | a Lettország által nyújtott alárendelt kölcsönök összeegyeztethetőségének első értékelése szerint e kölcsönök esetében a szükséges legrövidebb, és ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető futamidő öt év volt, és |
| --- | --- | --- |

(20)

Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalakor rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei támadtak afelől, hogy az első és a második intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető-e, figyelemmel az alábbiakra:

a)

a Lettország által nyújtott alárendelt kölcsönök összeegyeztethetőségének első értékelése szerint e kölcsönök esetében a szükséges legrövidebb, és ezért a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető futamidő öt év volt, és

| b) | nem merültek fel olyan új érvek, amelyek indokolnák, hogy hosszabb legyen a szigorúan véve szükséges legrövidebb futamidő. |
| --- | --- |

b)

nem merültek fel olyan új érvek, amelyek indokolnák, hogy hosszabb legyen a szigorúan véve szükséges legrövidebb futamidő.

| (21) | Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalakor sem fogalmazódtak meg olyan érvek, amelyek igazolják a harmadik intézkedés összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(21)

Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalakor sem fogalmazódtak meg olyan érvek, amelyek igazolják a harmadik intézkedés összeegyeztethetőségét.

| (22) | Mindezek alapján a Bizottság a (19) preambulumbekezdésben ismertetett első, második és harmadik intézkedéssel nyújtott jogellenes támogatás tekintetében megindította a 659/1999/EK tanácsi rendelet (21) 4. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (1) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(22)

Mindezek alapján a Bizottság a (19) preambulumbekezdésben ismertetett első, második és harmadik intézkedéssel nyújtott jogellenes támogatás tekintetében megindította a 659/1999/EK tanácsi rendelet (21) 4. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (1) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

3.2.   A Citadele vagyonkezelési üzletágának értékesítésére tett kötelezettségvállalás megszegése

| (23) | Lettország azt a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalását sem tartotta be, hogy a Citadele vagyonkezelési üzletágát elidegenítésért felelős vagyonkezelő nélkül 2013. június 30-ig vagy elidegenítésért felelős vagyonkezelővel 2013. december 31-ig értékesíti (a továbbiakban: a negyedik intézkedés) (22). Ezzel megszegte a Citadele vagyonkezelési üzletágának valamely fenti határidőig történő értékesítésére tett kötelezettségvállalását. |
| --- | --- |

(23)

Lettország azt a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalását sem tartotta be, hogy a Citadele vagyonkezelési üzletágát elidegenítésért felelős vagyonkezelő nélkül 2013. június 30-ig vagy elidegenítésért felelős vagyonkezelővel 2013. december 31-ig értékesíti (a továbbiakban: a negyedik intézkedés) (22). Ezzel megszegte a Citadele vagyonkezelési üzletágának valamely fenti határidőig történő értékesítésére tett kötelezettségvállalását.

| (24) | A Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a (21) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalás megszegése a támogatással való visszaélésnek minősül. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy megindítja a 659/1999/EK rendelet 16. cikke szerinti, támogatással való visszaélésre vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság az eljárást megindító határozatban megállapította, hogy a (21) preambulumbekezdésben leírt kötelezettségvállalás megszegése a támogatással való visszaélésnek minősül. A Bizottság ezért úgy határozott, hogy megindítja a 659/1999/EK rendelet 16. cikke szerinti, támogatással való visszaélésre vonatkozó hivatalos vizsgálati eljárást.

4.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (25) | Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően a Bizottság egy személytől kapott észrevételeket, aki nem szolgáltatott bizonyítékokat sem arra, hogy érdekeltnek, vagyis olyan félnek minősül, akinek a saját érdekeit érintheti az intézkedés (például versenytárs vagy szakmai szövetség) (23), sem pedig arra, hogy érdekelt fél nevében jár el. |
| --- | --- |

(25)

Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően a Bizottság egy személytől kapott észrevételeket, aki nem szolgáltatott bizonyítékokat sem arra, hogy érdekeltnek, vagyis olyan félnek minősül, akinek a saját érdekeit érintheti az intézkedés (például versenytárs vagy szakmai szövetség) (23), sem pedig arra, hogy érdekelt fél nevében jár el.

| (26) | Az észrevételek a Parex bankot érintő állítólagos jogsértésekkel foglalkoztak, és nem a Lettország által a Parex, a Citadele és a Reverta javára végrehajtott első, második és harmadik intézkedéshez vagy a negyedik intézkedéshez kapcsolódtak, tehát alapvetően olyan tényeket és információkat érintettek, amelyek a jelen esetben közvetlenül nem függenek össze az állami támogatásra vonatkozó szabályok érvényesítésével. Ezeket az észrevételeket ezért a Bizottság iktatta, és az e határozatban foglalt értékelés szempontjából általános piaci információnak tekinti. |
| --- | --- |

(26)

Az észrevételek a Parex bankot érintő állítólagos jogsértésekkel foglalkoztak, és nem a Lettország által a Parex, a Citadele és a Reverta javára végrehajtott első, második és harmadik intézkedéshez vagy a negyedik intézkedéshez kapcsolódtak, tehát alapvetően olyan tényeket és információkat érintettek, amelyek a jelen esetben közvetlenül nem függenek össze az állami támogatásra vonatkozó szabályok érvényesítésével. Ezeket az észrevételeket ezért a Bizottság iktatta, és az e határozatban foglalt értékelés szempontjából általános piaci információnak tekinti.

5.   LETTORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁSRÓL

| (27) | Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően Lettország 2014. május 26-án benyújtotta észrevételeit, amelyekben az első, a második és a harmadik intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottságnál felmerült kételyekkel, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletágának értékesítésére tett kötelezettségvállalás állítólagos megszegésével foglalkozott. |
| --- | --- |

(27)

Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően Lettország 2014. május 26-án benyújtotta észrevételeit, amelyekben az első, a második és a harmadik intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségét illetően a Bizottságnál felmerült kételyekkel, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletágának értékesítésére tett kötelezettségvállalás állítólagos megszegésével foglalkozott.

| (28) | 2014. május 30-án Lettország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv aktualizált változatát, amely az e határozat 5.1–5.5. szakaszában bemutatott információkat és kompenzációs intézkedéseket is tartalmazta. |
| --- | --- |

(28)

2014. május 30-án Lettország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv aktualizált változatát, amely az e határozat 5.1–5.5. szakaszában bemutatott információkat és kompenzációs intézkedéseket is tartalmazta.

| (29) | Lettország a Bizottság tájékoztatás iránti kérelmére válaszul 2014. június 23-án további részleteket közölt a második intézkedésről. |
| --- | --- |

(29)

Lettország a Bizottság tájékoztatás iránti kérelmére válaszul 2014. június 23-án további részleteket közölt a második intézkedésről.

5.1.   Az alárendelt kölcsönök eredeti futamideje meghaladja a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglalt időtartamot (első intézkedés)

| (30) | 2014. május 26-i észrevételében Lettország azzal érvel, hogy az első intézkedés elfogadására azért volt szükség, mert ezáltal a Parex banknak lehetősége nyílt a jogszabályokban előírt fizetőképességi követelmények teljesítésére, és ezzel megelőzhető volt az instabil, nagyrészt összekapcsolódó és egymástól kölcsönösen függő bankokból álló lett bankrendszer visszafordíthatatlan összeomlása. |
| --- | --- |

(30)

2014. május 26-i észrevételében Lettország azzal érvel, hogy az első intézkedés elfogadására azért volt szükség, mert ezáltal a Parex banknak lehetősége nyílt a jogszabályokban előírt fizetőképességi követelmények teljesítésére, és ezzel megelőzhető volt az instabil, nagyrészt összekapcsolódó és egymástól kölcsönösen függő bankokból álló lett bankrendszer visszafordíthatatlan összeomlása.

| (31) | Lettország állítása szerint az első megmentési határozat elfogadásakor a lett hatóságok számára csak kevés információ állt rendelkezésre a Parex valódi pénzügyi helyzetéről és eszközeinek minőségéről. Ezért Lettország az állami támogatás jóváhagyása iránt a Bizottsághoz intézett eredeti kérelmében vállalta, hogy ötéves futamidőre nyújt alárendelt kölcsönöket, mivel ez volt az előírt legrövidebb futamidő ahhoz, hogy az alárendelt kölcsönök a lett jog vonatkozó rendelkezései értelmében járulékos tőkének minősüljenek. |
| --- | --- |

(31)

Lettország állítása szerint az első megmentési határozat elfogadásakor a lett hatóságok számára csak kevés információ állt rendelkezésre a Parex valódi pénzügyi helyzetéről és eszközeinek minőségéről. Ezért Lettország az állami támogatás jóváhagyása iránt a Bizottsághoz intézett eredeti kérelmében vállalta, hogy ötéves futamidőre nyújt alárendelt kölcsönöket, mivel ez volt az előírt legrövidebb futamidő ahhoz, hogy az alárendelt kölcsönök a lett jog vonatkozó rendelkezései értelmében járulékos tőkének minősüljenek.

| (32) | Lettország továbbá azt állítja, hogy a Parex pénzügyi helyzetének pontosabb felmérése érdekében megbízta a PricewaterhouseCoopers könyvvizsgáló céget, hogy világítsa át a Parex bankot. Az átvilágítás 2009. január 26-án, tehát az első megmentési határozat elfogadása után fejeződött be. |
| --- | --- |

(32)

Lettország továbbá azt állítja, hogy a Parex pénzügyi helyzetének pontosabb felmérése érdekében megbízta a PricewaterhouseCoopers könyvvizsgáló céget, hogy világítsa át a Parex bankot. Az átvilágítás 2009. január 26-án, tehát az első megmentési határozat elfogadása után fejeződött be.

| (33) | Lettország ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a piaci helyzet 2008-ban és 2009-ben rendkívül változékony volt, és a hitelek minősége a vártnál gyorsabban romlott. Szintén a helyzet súlyosbodását tükrözte, hogy a Bizottság emiatt három megmentési határozatot fogadott el a Parex vonatkozásában, Lettország pedig több változatot is benyújtott a Parex szerkezetátalakítási tervéből, a legutóbbit 2009. május 11-én (a továbbiakban: a 2009-es szerkezetátalakítási terv). |
| --- | --- |

(33)

Lettország ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a piaci helyzet 2008-ban és 2009-ben rendkívül változékony volt, és a hitelek minősége a vártnál gyorsabban romlott. Szintén a helyzet súlyosbodását tükrözte, hogy a Bizottság emiatt három megmentési határozatot fogadott el a Parex vonatkozásában, Lettország pedig több változatot is benyújtott a Parex szerkezetátalakítási tervéből, a legutóbbit 2009. május 11-én (a továbbiakban: a 2009-es szerkezetátalakítási terv).

| (34) | Mindezekre figyelemmel Lettország előadta, hogy a megmentési határozatokban szereplő feltételezések és előrejelzések hamar idejétmúlttá váltak amiatt, hogy a gazdasági környezet gyorsan változott, ami főként a pénzügyi világválságnak és a Parex iránti piaci bizalom megingásának volt betudható. Lettország ezért úgy ítélte meg, hogy az általa a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsönök esetében az ötéves futamidő túl rövid ahhoz, hogy ennyi idő alatt stabilizálni lehessen az ingatag lett bankrendszert. Valóban bebizonyosodott, hogy a Parexnek – amely akkoriban rendszerszempontból jelentős bank volt – öt évnél hosszabb futamidejű alárendelt kölcsönökre volt szüksége ahhoz, hogy teljesíteni tudja a rá vonatkozó fizetőképességi követelményeket, különösen a tőkemegfelelési követelményeket. |
| --- | --- |

(34)

Mindezekre figyelemmel Lettország előadta, hogy a megmentési határozatokban szereplő feltételezések és előrejelzések hamar idejétmúlttá váltak amiatt, hogy a gazdasági környezet gyorsan változott, ami főként a pénzügyi világválságnak és a Parex iránti piaci bizalom megingásának volt betudható. Lettország ezért úgy ítélte meg, hogy az általa a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsönök esetében az ötéves futamidő túl rövid ahhoz, hogy ennyi idő alatt stabilizálni lehessen az ingatag lett bankrendszert. Valóban bebizonyosodott, hogy a Parexnek – amely akkoriban rendszerszempontból jelentős bank volt – öt évnél hosszabb futamidejű alárendelt kölcsönökre volt szüksége ahhoz, hogy teljesíteni tudja a rá vonatkozó fizetőképességi követelményeket, különösen a tőkemegfelelési követelményeket.

| (35) | Az alárendelt kölcsönök nyújtásakor a Parex bankra vonatkozó (és a Bázel II. előírásokon (24) alapuló) keretszabályok értelmében az 50,27 millió LVL összértékű, ötéves futamidejű kölcsönöknek csak a 80 %-a (vagyis 40,22 millió LVL) minősült volna járulékos tőkének. Szabályozási célból különösen egy halmozott diszkont- (vagy amortizációs) tényezőt kellett évente alkalmazni az alárendelt kölcsönök összegére annak érdekében, hogy ezen instrumentumok csökkenő értéke a szavatoló tőke pozitív elemeiként legyen megjeleníthető. Következésképpen egy ötéves futamidejű kölcsön esetében a folyósításakor mindössze a kölcsönösszeg 80 %-a vehető figyelembe a tőkemegfelelés biztosítása céljából, a második év elején pedig már csak 60 %-a, és így tovább. |
| --- | --- |

(35)

Az alárendelt kölcsönök nyújtásakor a Parex bankra vonatkozó (és a Bázel II. előírásokon (24) alapuló) keretszabályok értelmében az 50,27 millió LVL összértékű, ötéves futamidejű kölcsönöknek csak a 80 %-a (vagyis 40,22 millió LVL) minősült volna járulékos tőkének. Szabályozási célból különösen egy halmozott diszkont- (vagy amortizációs) tényezőt kellett évente alkalmazni az alárendelt kölcsönök összegére annak érdekében, hogy ezen instrumentumok csökkenő értéke a szavatoló tőke pozitív elemeiként legyen megjeleníthető. Következésképpen egy ötéves futamidejű kölcsön esetében a folyósításakor mindössze a kölcsönösszeg 80 %-a vehető figyelembe a tőkemegfelelés biztosítása céljából, a második év elején pedig már csak 60 %-a, és így tovább.

| (36) | Lettország a fenti állítását továbbá összehasonlító számításokkal támasztotta alá, amelyek szerint az alárendelt kölcsönöket nem lehetett volna a folyósítástól számítva teljes mértékben figyelembe venni járulékos tőkeként, ha Lettország csak ötéves futamidőre nyújtotta volna őket. |
| --- | --- |

(36)

Lettország a fenti állítását továbbá összehasonlító számításokkal támasztotta alá, amelyek szerint az alárendelt kölcsönöket nem lehetett volna a folyósítástól számítva teljes mértékben figyelembe venni járulékos tőkeként, ha Lettország csak ötéves futamidőre nyújtotta volna őket.

| (37) | A Lettország által a Parex számára nyújtott alárendelt kölcsönök esetében azért vált szükségessé hétéves futamidő megállapítása, mivel így az 50,27 millió LVL összértékű állami alárendelt kölcsönöket teljes mértékben járulékos tőkének lehetett minősíteni a 2009–2010-es időszakban, a Parex pedig ezáltal meg tudott felelni a célul kitűzött tőkemegfelelési mutatónak. Az 1. táblázat a Parex egyes évek végén figyelembe vehető járulékos tőkéjének összegeit mutatja be a 2009 májusában folyósított, 50,27 millió LVL összértékű alárendelt kölcsönök futamideje alapján.

  1. táblázat


  A 2009 májusában folyósított alárendelt kölcsön futamideje és járulékos tőkének való minősítése (millió LVL)










  Futamidő | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 5 éves kölcsön | 40,22 | 30,16 | 20,11 |
| 6 éves kölcsön | 50,27 | 40,22 | 30,16 |
| 7 éves kölcsön | 50,27 | 50,27 | 40,22 |
| 8 éves kölcsön | 50,27 | 50,27 | 50,27 |

(37)

A Lettország által a Parex számára nyújtott alárendelt kölcsönök esetében azért vált szükségessé hétéves futamidő megállapítása, mivel így az 50,27 millió LVL összértékű állami alárendelt kölcsönöket teljes mértékben járulékos tőkének lehetett minősíteni a 2009–2010-es időszakban, a Parex pedig ezáltal meg tudott felelni a célul kitűzött tőkemegfelelési mutatónak. Az 1. táblázat a Parex egyes évek végén figyelembe vehető járulékos tőkéjének összegeit mutatja be a 2009 májusában folyósított, 50,27 millió LVL összértékű alárendelt kölcsönök futamideje alapján.

1. táblázat

A 2009 májusában folyósított alárendelt kölcsön futamideje és járulékos tőkének való minősítése (millió LVL)

Futamidő

2009

2010

2011

5 éves kölcsön

40,22

30,16

20,11

6 éves kölcsön

50,27

40,22

30,16

7 éves kölcsön

50,27

50,27

40,22

8 éves kölcsön

50,27

50,27

50,27

| (38) | Lettország szerint a – Lettország által 2009 márciusában a Parex értékesítésének megszervezésével megbízott – Nomura International 2009. június 9-én ismertette a lett hatóságokkal a Parex eladására vonatkozó stratégiát, amely nagyon szűk határidőket tartalmazott, mivel azzal számolt, hogy az értékesítési eljárást 2010-ben sikerül lezárni. A Parex banknak ehhez legalább 2010 végéig teljes mértékben meg kellett felelnie a rá vonatkozó tőkekövetelményeknek. |
| --- | --- |

(38)

Lettország szerint a – Lettország által 2009 márciusában a Parex értékesítésének megszervezésével megbízott – Nomura International 2009. június 9-én ismertette a lett hatóságokkal a Parex eladására vonatkozó stratégiát, amely nagyon szűk határidőket tartalmazott, mivel azzal számolt, hogy az értékesítési eljárást 2010-ben sikerül lezárni. A Parex banknak ehhez legalább 2010 végéig teljes mértékben meg kellett felelnie a rá vonatkozó tőkekövetelményeknek.

| (39) | Lettország végül azzal érvelt, hogy amennyiben az alárendelt kölcsönök futamideje mindössze öt év lett volna, akkor a 2009-es szerkezetátalakítási tervnek intézkedéseket kellett volna tartalmaznia a Parex tőkemegfelelésének más módon történő bebiztosítására (pl. új sajáttőke-injekció, az alárendelt kölcsönök futamidejének azonnali meghosszabbítása stb.). Ilyen intézkedések hiányában a betétesek védtelenül maradtak volna, a lett pénzügyi rendszer stabilitása pedig súlyos veszélybe került volna. |
| --- | --- |

(39)

Lettország végül azzal érvelt, hogy amennyiben az alárendelt kölcsönök futamideje mindössze öt év lett volna, akkor a 2009-es szerkezetátalakítási tervnek intézkedéseket kellett volna tartalmaznia a Parex tőkemegfelelésének más módon történő bebiztosítására (pl. új sajáttőke-injekció, az alárendelt kölcsönök futamidejének azonnali meghosszabbítása stb.). Ilyen intézkedések hiányában a betétesek védtelenül maradtak volna, a lett pénzügyi rendszer stabilitása pedig súlyos veszélybe került volna.

5.2.   Az alárendelt kölcsönök futamidejének be nem jelentett meghosszabbítása (második intézkedés)

| (40) | A második intézkedést illetően Lettország előadta, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének további meghosszabbítására a szabályozásban 2013-ban bekövetkezett változások miatt volt szükség. Ez különösen abban nyilvánult meg, hogy Lettország Pénz- és Tőkepiaci Bizottsága 2013. március 1-jén értesítette a Citadele bankot, hogy a vállalatcsoport tőkemegfelelési mutatójának 2013 végére abszolút értékben el kell érnie a 10 %-os minimumot, a fennálló és lehetséges kockázatok kezeléséhez ajánlott mutató pedig [...]. 2013 márciusa előtt a minimálisan előírt tőkemegfelelési mutató 8,4 % volt. |
| --- | --- |

(40)

A második intézkedést illetően Lettország előadta, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének további meghosszabbítására a szabályozásban 2013-ban bekövetkezett változások miatt volt szükség. Ez különösen abban nyilvánult meg, hogy Lettország Pénz- és Tőkepiaci Bizottsága 2013. március 1-jén értesítette a Citadele bankot, hogy a vállalatcsoport tőkemegfelelési mutatójának 2013 végére abszolút értékben el kell érnie a 10 %-os minimumot, a fennálló és lehetséges kockázatok kezeléséhez ajánlott mutató pedig [...]. 2013 márciusa előtt a minimálisan előírt tőkemegfelelési mutató 8,4 % volt.

| (41) | Lettország kijelentette, hogy a második intézkedést jóhiszeműen fogadta el, mivel a lett hatóságok szerint ez az intézkedés összhangban volt a piacgazdasági befektető elvével, és nem okoz vagyoni kárt az államnak. |
| --- | --- |

(41)

Lettország kijelentette, hogy a második intézkedést jóhiszeműen fogadta el, mivel a lett hatóságok szerint ez az intézkedés összhangban volt a piacgazdasági befektető elvével, és nem okoz vagyoni kárt az államnak.

| (42) | Lettország azt is leszögezte, hogy a második intézkedés elfogadásakor a Citadele bankkal együtt jóhiszeműen úgy vélte, hogy a szóban forgó alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítására lehetőséget biztosítottak a vonatkozó bizottsági határozatok és a szerkezetátalakítási terv. |
| --- | --- |

(42)

Lettország azt is leszögezte, hogy a második intézkedés elfogadásakor a Citadele bankkal együtt jóhiszeműen úgy vélte, hogy a szóban forgó alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítására lehetőséget biztosítottak a vonatkozó bizottsági határozatok és a szerkezetátalakítási terv.

| (43) | Lettország szerint bármely piaci befektető a Citadele többségi részvényeseként minden tőle telhetőt megtett volna azért, hogy befektetése értékét a lehető legnagyobb mértékben megőrizze, és ehhez hajlandó lett volna elfogadni és végrehajtani minden olyan intézkedést, amellyel megakadályozhatja, hogy részvénytulajdonának könyv szerinti értéke amiatt csökkenjen, mert a bank nem teljesíti a tőkekövetelményeket. Amennyiben a Citadele akkor nem tudta volna teljesíteni a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság által előírt szigorúbb tőkemegfelelési követelményeket, a bank stabilitása, életképessége és értékesíthetősége veszélybe került volna, ami végeredményben a megfelelő pénzügyi feltételekkel történő eladás lehetőségét is befolyásolta volna. |
| --- | --- |

(43)

Lettország szerint bármely piaci befektető a Citadele többségi részvényeseként minden tőle telhetőt megtett volna azért, hogy befektetése értékét a lehető legnagyobb mértékben megőrizze, és ehhez hajlandó lett volna elfogadni és végrehajtani minden olyan intézkedést, amellyel megakadályozhatja, hogy részvénytulajdonának könyv szerinti értéke amiatt csökkenjen, mert a bank nem teljesíti a tőkekövetelményeket. Amennyiben a Citadele akkor nem tudta volna teljesíteni a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság által előírt szigorúbb tőkemegfelelési követelményeket, a bank stabilitása, életképessége és értékesíthetősége veszélybe került volna, ami végeredményben a megfelelő pénzügyi feltételekkel történő eladás lehetőségét is befolyásolta volna.

| (44) | Lettország emellett azt az ellentétes esetet is bemutatta, amely akkor fordult volna elő, ha nem fogadja el a második intézkedést. Ebben az ellentétes esetben a bank tőkemegfelelési mutatója 2013. december 31-én a minimálisan előírt 10 %-hoz képest a 9,3 %-ot sem érte volna el, így ez a mutató nem érte volna el az ajánlott szintet. |
| --- | --- |

(44)

Lettország emellett azt az ellentétes esetet is bemutatta, amely akkor fordult volna elő, ha nem fogadja el a második intézkedést. Ebben az ellentétes esetben a bank tőkemegfelelési mutatója 2013. december 31-én a minimálisan előírt 10 %-hoz képest a 9,3 %-ot sem érte volna el, így ez a mutató nem érte volna el az ajánlott szintet.

| (45) | Lettország előadta, hogy a Citadele tőkemegfelelésének bebiztosítására alkalmas egyéb intézkedések (a tőkeemelés vagy új alárendelt kölcsönök folyósítása) nem voltak megvalósíthatók. Lettország konkrétabban azt állítja, hogy a Citadele 2013-ban nem juthatott volna alárendelt kölcsönökhöz külső befektetőktől, mivel a lett hatóságok vállalták, hogy a Citadele bankot rövid időn belül (azaz 2014. december 31-ig) értékesítik. A lehetséges felvásárlóval és annak jövőbeli stratégiájával kapcsolatos bizonytalanság miatt az alárendelt kölcsönöket nyújtó befektetők az általuk a Citadele számára folyósított alárendelt kölcsönre eladási opciót írtak volna elő (az ellenőrzés megváltozásáról szóló záradék) (25). Ez gyakorlatilag azt jelentette volna, hogy az ilyen alárendelt kölcsönök folyósításkori tényleges futamideje öt évnél rövidebb lett volna, így e kölcsönök nem minősültek volna járulékos tőkének. |
| --- | --- |

(45)

Lettország előadta, hogy a Citadele tőkemegfelelésének bebiztosítására alkalmas egyéb intézkedések (a tőkeemelés vagy új alárendelt kölcsönök folyósítása) nem voltak megvalósíthatók. Lettország konkrétabban azt állítja, hogy a Citadele 2013-ban nem juthatott volna alárendelt kölcsönökhöz külső befektetőktől, mivel a lett hatóságok vállalták, hogy a Citadele bankot rövid időn belül (azaz 2014. december 31-ig) értékesítik. A lehetséges felvásárlóval és annak jövőbeli stratégiájával kapcsolatos bizonytalanság miatt az alárendelt kölcsönöket nyújtó befektetők az általuk a Citadele számára folyósított alárendelt kölcsönre eladási opciót írtak volna elő (az ellenőrzés megváltozásáról szóló záradék) (25). Ez gyakorlatilag azt jelentette volna, hogy az ilyen alárendelt kölcsönök folyósításkori tényleges futamideje öt évnél rövidebb lett volna, így e kölcsönök nem minősültek volna járulékos tőkének.

| (46) | A Bizottság tájékoztatást kért arról, hogy Lettország megkereste-e az EBRD-t a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsönök futamidejének esetleges meghosszabbításával kapcsolatosan, amire a lett hatóságok 2014. június 23-án válaszoltak. A hatóságok válaszukban kijelentették, hogy a második intézkedés meghozatala előtt nem keresték meg az EBRD-t, hogy indítványozzák az általa nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítását. Ezzel összefüggésben emlékeztettek arra, hogy a második intézkedésre azért volt szükség, mivel csak így volt elkerülhető, hogy a Citadele megsértse az új, szigorúbb tőkekövetelményeket. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság tájékoztatást kért arról, hogy Lettország megkereste-e az EBRD-t a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsönök futamidejének esetleges meghosszabbításával kapcsolatosan, amire a lett hatóságok 2014. június 23-án válaszoltak. A hatóságok válaszukban kijelentették, hogy a második intézkedés meghozatala előtt nem keresték meg az EBRD-t, hogy indítványozzák az általa nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítását. Ezzel összefüggésben emlékeztettek arra, hogy a második intézkedésre azért volt szükség, mivel csak így volt elkerülhető, hogy a Citadele megsértse az új, szigorúbb tőkekövetelményeket.

| (47) | Lettország azzal érvelt, hogy az általa a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsön futamidejét haladéktalanul meg kellett hosszabbítania, ezért nem egyeztetett az EBRD által is nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének hasonló meghosszabbításról. |
| --- | --- |

(47)

Lettország azzal érvelt, hogy az általa a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsön futamidejét haladéktalanul meg kellett hosszabbítania, ezért nem egyeztetett az EBRD által is nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének hasonló meghosszabbításról.

| (48) | Lettország előadta, hogy az ezzel kapcsolatos döntését az alábbi három körülmény befolyásolta.






  a) | Az új tőkekövetelmények várható megsértésének elkerülésére tett intézkedések szükségessége: a Citadele kiszámította, mennyi beszámítható járulékos tőkére van szüksége, és megállapította, hogy a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítására irányuló második intézkedéssel ellentétben az EBRD részvételével nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének esetleges módosítása esetén jóval nagyobb hosszabbításra lett volna szükség. Ezt az eltérést az okozta, hogy annak a kölcsönnek a tőkeösszege alacsonyabb volt, következésképpen jóval csekélyebb mértékben befolyásolta volna a Citadele tőkepozícióját. Lettország továbbá előadta, hogy az EBRD által nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbításához vélhetően megbeszéléseket kellett volna folytatni az EBRD-vel. Emellett az irányadó jog tekintetében fennálló különbségekre és a szükségesen létrehozandó átfogó jogi struktúrára figyelemmel bonyolult jogi intézkedésekre lett volna szükség az EBRD részvételével nyújtott alárendelt kölcsön és a Lettország által egyedül biztosított alárendelt kölcsön futamidejének egyidejű meghosszabbításához. |
| --- | --- | --- |

(48)

Lettország előadta, hogy az ezzel kapcsolatos döntését az alábbi három körülmény befolyásolta.

a)

Az új tőkekövetelmények várható megsértésének elkerülésére tett intézkedések szükségessége: a Citadele kiszámította, mennyi beszámítható járulékos tőkére van szüksége, és megállapította, hogy a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítására irányuló második intézkedéssel ellentétben az EBRD részvételével nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének esetleges módosítása esetén jóval nagyobb hosszabbításra lett volna szükség. Ezt az eltérést az okozta, hogy annak a kölcsönnek a tőkeösszege alacsonyabb volt, következésképpen jóval csekélyebb mértékben befolyásolta volna a Citadele tőkepozícióját. Lettország továbbá előadta, hogy az EBRD által nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbításához vélhetően megbeszéléseket kellett volna folytatni az EBRD-vel. Emellett az irányadó jog tekintetében fennálló különbségekre és a szükségesen létrehozandó átfogó jogi struktúrára figyelemmel bonyolult jogi intézkedésekre lett volna szükség az EBRD részvételével nyújtott alárendelt kölcsön és a Lettország által egyedül biztosított alárendelt kölcsön futamidejének egyidejű meghosszabbításához.

| b) | Lettország leszögezte, hogy a futamidő meghosszabbításakor azt is figyelembe vette, hogy az EBRD által nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítása megnehezítette volna a Citadele értékesítését, mivel ez esetben az eladáskor még több, egymással összefüggő szerződés vonatkozott volna az alárendelt kölcsönre. Lettország szerint ez az eshetőség bonyolultabbá tette volna a Citadele értékesítését, mivel befolyásolta volna az értékesítés lezárásának feltételeit, és feltehetőleg az ügyleti költségeket is megnövelte volna. |
| --- | --- |

b)

Lettország leszögezte, hogy a futamidő meghosszabbításakor azt is figyelembe vette, hogy az EBRD által nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítása megnehezítette volna a Citadele értékesítését, mivel ez esetben az eladáskor még több, egymással összefüggő szerződés vonatkozott volna az alárendelt kölcsönre. Lettország szerint ez az eshetőség bonyolultabbá tette volna a Citadele értékesítését, mivel befolyásolta volna az értékesítés lezárásának feltételeit, és feltehetőleg az ügyleti költségeket is megnövelte volna.

| c) | Lettország emellett megjegyezte, hogy az EBRD-nek a Citadele bankhoz fűződő viszonya miatt alaposabban meg kellett volna fontolnia, hogy hozzájárul-e a meghosszabbításához. 2014. június 23-i beadványa szerint Lettország határozott meggyőződése volt, hogy az EBRD elvben hajlandó lett volna hozzájárulni az érintett kölcsön futamidejének meghosszabbításához. A tagállam ugyanakkor azt is elismerte, hogy az EBRD helyzete különbözött Lettországétól, mivel ez utóbbi volt a Citadele többségi részvényese, e minőségében pedig döntő befolyást gyakorolhatott volna az értékesítési eljárásra, és az alárendelt kölcsönök törlesztését illetően különböző lehetőségekről tárgyalhatott volna az ajánlattevőkkel. Lettország ezért elismerte, hogy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank nem bírt befolyással a Citadele értékesítése felett, ezért eltántoríthatta volna az érintett kölcsön futamidejének meghosszabbításától, de mindenképpen hosszas tárgyalásokhoz vezetett volna. |
| --- | --- |

c)

Lettország emellett megjegyezte, hogy az EBRD-nek a Citadele bankhoz fűződő viszonya miatt alaposabban meg kellett volna fontolnia, hogy hozzájárul-e a meghosszabbításához. 2014. június 23-i beadványa szerint Lettország határozott meggyőződése volt, hogy az EBRD elvben hajlandó lett volna hozzájárulni az érintett kölcsön futamidejének meghosszabbításához. A tagállam ugyanakkor azt is elismerte, hogy az EBRD helyzete különbözött Lettországétól, mivel ez utóbbi volt a Citadele többségi részvényese, e minőségében pedig döntő befolyást gyakorolhatott volna az értékesítési eljárásra, és az alárendelt kölcsönök törlesztését illetően különböző lehetőségekről tárgyalhatott volna az ajánlattevőkkel. Lettország ezért elismerte, hogy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank nem bírt befolyással a Citadele értékesítése felett, ezért eltántoríthatta volna az érintett kölcsön futamidejének meghosszabbításától, de mindenképpen hosszas tárgyalásokhoz vezetett volna.

5.3.   A Reverta részére nyújtott, be nem jelentett likviditási támogatás (a harmadik intézkedés)

| (49) | Lettország és a Reverta elismerte, hogy a Lettország által a Parex (majd a Reverta) részére nyújtott likviditási támogatás összege 2010 decembere óta meghaladta a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (55) preambulumbekezdésében a megengedett likviditásra megállapított felső korlátot. Az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a Reverta részére nyújtott likviditási támogatás 2013. december 31-én fennálló összege 362,52 millió LVL volt, ami 55,52 millió LVL-lel meghaladta a legrosszabb forgatókönyv szerint a likviditásra vonatkozó 307 millió LVL összegű felső korlátot. |
| --- | --- |

(49)

Lettország és a Reverta elismerte, hogy a Lettország által a Parex (majd a Reverta) részére nyújtott likviditási támogatás összege 2010 decembere óta meghaladta a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (55) preambulumbekezdésében a megengedett likviditásra megállapított felső korlátot. Az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a Reverta részére nyújtott likviditási támogatás 2013. december 31-én fennálló összege 362,52 millió LVL volt, ami 55,52 millió LVL-lel meghaladta a legrosszabb forgatókönyv szerint a likviditásra vonatkozó 307 millió LVL összegű felső korlátot.

| (50) | Lettország azzal érvelt, hogy a Bizottság a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban eredetileg engedélyezte a Parex banknak nyújtott 218,7 millió LVL összegű likviditási támogatás saját tőkévé alakítását. Az átalakítható összeget később a módosított határozatban 118,7 millió LVL-re csökkentette. Amennyiben a likviditási támogatásból 118,7 millió LVL-t tőkévé alakítottak volna, akkor a likviditási támogatás összege lecsökkent volna, és a megengedett felső korláton belül lett volna. Ebből a 118,7 millió LVL összegű likviditási támogatásból azonban mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak ténylegesen tőkévé. Lettország ezt a körülményt jelölte meg a túlzottan magas likviditás fő okaként. |
| --- | --- |

(50)

Lettország azzal érvelt, hogy a Bizottság a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban eredetileg engedélyezte a Parex banknak nyújtott 218,7 millió LVL összegű likviditási támogatás saját tőkévé alakítását. Az átalakítható összeget később a módosított határozatban 118,7 millió LVL-re csökkentette. Amennyiben a likviditási támogatásból 118,7 millió LVL-t tőkévé alakítottak volna, akkor a likviditási támogatás összege lecsökkent volna, és a megengedett felső korláton belül lett volna. Ebből a 118,7 millió LVL összegű likviditási támogatásból azonban mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak ténylegesen tőkévé. Lettország ezt a körülményt jelölte meg a túlzottan magas likviditás fő okaként.

| (51) | Emellett azzal érvelt, hogy a túlzott mértékű támogatás arra vezethető még vissza, hogy a pénzeszközteremtés a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt ütemhez képest késedelmesen zajlott. A nem teljesítő adósok miatt fizetési késedelmek alakultak ki, ami megközelítőleg két évvel késleltette a pénzeszközök visszakövetelését. Lettország szerint ez a jelenség mindössze átmeneti jellegű, és a túlzott mértékű likviditási támogatást 2015–2016 folyamán meg lehet szüntetni. |
| --- | --- |

(51)

Emellett azzal érvelt, hogy a túlzott mértékű támogatás arra vezethető még vissza, hogy a pénzeszközteremtés a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt ütemhez képest késedelmesen zajlott. A nem teljesítő adósok miatt fizetési késedelmek alakultak ki, ami megközelítőleg két évvel késleltette a pénzeszközök visszakövetelését. Lettország szerint ez a jelenség mindössze átmeneti jellegű, és a túlzott mértékű likviditási támogatást 2015–2016 folyamán meg lehet szüntetni.

| (52) | Mindazonáltal Lettország és a Reverta elismeri, hogy azért tért el az engedélyezett támogatási összegektől, mivel a módosító határozat elfogadása után nem tudta megfelelően felosztani az állami támogatást a megengedett likviditási támogatás és tőke-hozzájárulások között. |
| --- | --- |

(52)

Mindazonáltal Lettország és a Reverta elismeri, hogy azért tért el az engedélyezett támogatási összegektől, mivel a módosító határozat elfogadása után nem tudta megfelelően felosztani az állami támogatást a megengedett likviditási támogatás és tőke-hozzájárulások között.

| (53) | A lett hatóságok ezenkívül előadták, hogy amennyiben a Parex (és most már a Reverta) banki engedélyét fenntartották volna, akkor Lettországnak az eredetileg tervezettnél nagyobb tőkeinjekciót kellett volna nyújtania a Parex részére (a fizetőképességi szabályok által előírt minimális tőkeszint meghaladta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban engedélyezett, 218,7 millió LVL-ben maximalizált tőketámogatást). A Bizottsághoz benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv alapján az eszközeladásból realizált gazdasági érték és a 218,7 millió LVL tőkévé alakítása nem lett volna elegendő ahhoz, hogy a Parex (Reverta) teljesítse a szavatolótőke-megfelelési követelményeket. |
| --- | --- |

(53)

A lett hatóságok ezenkívül előadták, hogy amennyiben a Parex (és most már a Reverta) banki engedélyét fenntartották volna, akkor Lettországnak az eredetileg tervezettnél nagyobb tőkeinjekciót kellett volna nyújtania a Parex részére (a fizetőképességi szabályok által előírt minimális tőkeszint meghaladta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban engedélyezett, 218,7 millió LVL-ben maximalizált tőketámogatást). A Bizottsághoz benyújtott eredeti szerkezetátalakítási terv alapján az eszközeladásból realizált gazdasági érték és a 218,7 millió LVL tőkévé alakítása nem lett volna elegendő ahhoz, hogy a Parex (Reverta) teljesítse a szavatolótőke-megfelelési követelményeket.

| (54) | Ezért a Parex (Reverta) banknak további tőkebevonásra lett volna szüksége, ha a banki engedélyét fenntartották volna. A banki engedély visszavonása után a kiegészítő támogatás mértékét a felszámolási eljáráshoz szükséges összegre korlátozták. |
| --- | --- |

(54)

Ezért a Parex (Reverta) banknak további tőkebevonásra lett volna szüksége, ha a banki engedélyét fenntartották volna. A banki engedély visszavonása után a kiegészítő támogatás mértékét a felszámolási eljáráshoz szükséges összegre korlátozták.

| (55) | Lettország szerint 2011. december 31. után már nem volt szükség arra, hogy további likviditási támogatási összeget alakítsanak tőkévé, mivel a Reverta banki engedélyét visszavonták. Lettország a módosító határozat elfogadását megelőző információcsere során jelezte a Bizottságnak, hogy 2011. december 31. után már nem tervezi tőkévé alakítani a likviditási támogatást, az erre irányuló konkrét szándékát azonban nem erősítette meg, továbbá kifejezetten nem azonosította, és a Bizottsággal sem közölte azokat a technikai következményeket, amelyeket az átalakítás elmaradása okoz. Lettország különösen arról nem tett említést, hogy a tőkévé alakítás elmaradása miatt a likviditási támogatásként már biztosított források nem fognak a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt ütemben csökkenni. |
| --- | --- |

(55)

Lettország szerint 2011. december 31. után már nem volt szükség arra, hogy további likviditási támogatási összeget alakítsanak tőkévé, mivel a Reverta banki engedélyét visszavonták. Lettország a módosító határozat elfogadását megelőző információcsere során jelezte a Bizottságnak, hogy 2011. december 31. után már nem tervezi tőkévé alakítani a likviditási támogatást, az erre irányuló konkrét szándékát azonban nem erősítette meg, továbbá kifejezetten nem azonosította, és a Bizottsággal sem közölte azokat a technikai következményeket, amelyeket az átalakítás elmaradása okoz. Lettország különösen arról nem tett említést, hogy a tőkévé alakítás elmaradása miatt a likviditási támogatásként már biztosított források nem fognak a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt ütemben csökkenni.

| (56) | Mivel 2011. december 31-ig a likviditási támogatásból mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak ténylegesen tőkévé, 69,2 millió LVL tőkévé alakítása pedig elmaradt, a likviditási támogatás mértéke megközelítőleg ugyanezen összeggel haladta meg a megengedett korlátot. |
| --- | --- |

(56)

Mivel 2011. december 31-ig a likviditási támogatásból mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak ténylegesen tőkévé, 69,2 millió LVL tőkévé alakítása pedig elmaradt, a likviditási támogatás mértéke megközelítőleg ugyanezen összeggel haladta meg a megengedett korlátot.

| (57) | Lettország szerint a likviditási támogatás megtartása és tőkévé alakításának mellőzése volt a lehető legkisebb terhet jelentő intézkedés a lett hatóságok számára, ami valójában a szükséges legalacsonyabb szintre csökkenti az állami támogatás mértékét. |
| --- | --- |

(57)

Lettország szerint a likviditási támogatás megtartása és tőkévé alakításának mellőzése volt a lehető legkisebb terhet jelentő intézkedés a lett hatóságok számára, ami valójában a szükséges legalacsonyabb szintre csökkenti az állami támogatás mértékét.

| (58) | Lettország és a Reverta megerősítette, hogy a Reverta már nem igényel újabb tőkeinjekciót. Mivel kisebb összegű likviditási támogatást alakítottak tőkévé, Lettország várakozásai szerint a Reverta banknál lévő likviditási támogatás összege 2014 végén [300–350] millió LVL, 2015 végén [250–300] millió LVL, 2016 és 2017 végén (a Reverta felszámolásakor) pedig [200–250] millió LVL lesz. Lettország szerint ez a likviditási támogatás ezért meghaladja az eredetileg engedélyezett felső korlátot, mivel (i) kevesebb likviditási támogatást alakítottak tőkévé, és (ii) a Reverta eszközeinek értékesítéséből az eredetileg tervezettnél várhatóan kevesebb pénz fog befolyni. |
| --- | --- |

(58)

Lettország és a Reverta megerősítette, hogy a Reverta már nem igényel újabb tőkeinjekciót. Mivel kisebb összegű likviditási támogatást alakítottak tőkévé, Lettország várakozásai szerint a Reverta banknál lévő likviditási támogatás összege 2014 végén [300–350] millió LVL, 2015 végén [250–300] millió LVL, 2016 és 2017 végén (a Reverta felszámolásakor) pedig [200–250] millió LVL lesz. Lettország szerint ez a likviditási támogatás ezért meghaladja az eredetileg engedélyezett felső korlátot, mivel (i) kevesebb likviditási támogatást alakítottak tőkévé, és (ii) a Reverta eszközeinek értékesítéséből az eredetileg tervezettnél várhatóan kevesebb pénz fog befolyni.

| (59) | A követelésérvényesítési nehézségeket tükröző új készpénz-előrejelzés alapján Lettország arra számít, hogy a Reverta a felszámolási eljárás végén (2017. december 31.) [250–300] millió LVL összegű negatív tőkepozícióval rendelkezik majd. |
| --- | --- |

(59)

A követelésérvényesítési nehézségeket tükröző új készpénz-előrejelzés alapján Lettország arra számít, hogy a Reverta a felszámolási eljárás végén (2017. december 31.) [250–300] millió LVL összegű negatív tőkepozícióval rendelkezik majd.

5.4.   A vagyonkezelési üzletág értékesítésére tett kötelezettségvállalás (a negyedik intézkedés)

| (60) | Lettország 2011-ben megindította a Citadele értékesítésére irányuló eljárást, hogy teljesítse az általa tett és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalásokat. Az első értékesítési kísérletre a Nomura International tanácsadóként való közreműködésével került sor, azonban a görög gazdasági és pénzügyi válság miatt az euróövezetben kialakult zavarok, valamint Litvániában és Lettországban a Snoras és a Krajbanka összeomlása következtében ez a kísérlet nem járt sikerrel. |
| --- | --- |

(60)

Lettország 2011-ben megindította a Citadele értékesítésére irányuló eljárást, hogy teljesítse az általa tett és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalásokat. Az első értékesítési kísérletre a Nomura International tanácsadóként való közreműködésével került sor, azonban a görög gazdasági és pénzügyi válság miatt az euróövezetben kialakult zavarok, valamint Litvániában és Lettországban a Snoras és a Krajbanka összeomlása következtében ez a kísérlet nem járt sikerrel.

| (61) | Lettország 2013 februárjában független szakértőt [...] bízott meg azzal, hogy készítsen tanulmányt többek között arról, milyen hatásokkal járna, ha a vagyonkezelési üzletágat a kötelezettségvállalásokban szereplő időpontban értékesítenék. A szakértő a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján megállapította, hogy a két üzletág (a vagyonkezelési üzletág és a Citadele többi része) külön-külön kevesebbet ér, mint a Citadele egésze. Következésképpen a Citadele könyv szerinti értéke és így a részvényesi érték is csökkenne, ha a bankról leválasztanák a vagyonkezelési üzletágat. A szakértő különböző előrejelzésekkel támasztotta alá, hogy a vagyonkezelési üzletág nélkül a bank „működési eredménye jelentősen visszaesne [...]”, a [...] pedig romlana. |
| --- | --- |

(61)

Lettország 2013 februárjában független szakértőt [...] bízott meg azzal, hogy készítsen tanulmányt többek között arról, milyen hatásokkal járna, ha a vagyonkezelési üzletágat a kötelezettségvállalásokban szereplő időpontban értékesítenék. A szakértő a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján megállapította, hogy a két üzletág (a vagyonkezelési üzletág és a Citadele többi része) külön-külön kevesebbet ér, mint a Citadele egésze. Következésképpen a Citadele könyv szerinti értéke és így a részvényesi érték is csökkenne, ha a bankról leválasztanák a vagyonkezelési üzletágat. A szakértő különböző előrejelzésekkel támasztotta alá, hogy a vagyonkezelési üzletág nélkül a bank „működési eredménye jelentősen visszaesne [...]”, a [...] pedig romlana.

| (62) | Lettország a szakértői tanulmány alapján úgy vélte, hogy a Citadele életképességét és következésképpen értékesíthetőségét jelentősen rontotta volna, ha a vagyonkezelési üzletágat 2013-ban a Citadele többi részétől elkülönítve értékesítették volna. Emiatt rendkívül beszűkültek volna a Citadele lehetőségei arra, hogy olyan magánszereplők érdeklődését keltse fel, akik hajlandók lettek volna ésszerű áron befektetni a bankba. Ezért a Citadele egészben történő eladása céljából a Société Générale és a Linklaters LLP külső tanácsadók közreműködésével 2013-ban második értékesítési eljárás indult. Két értékesítési módszer merült fel: a fúzió és felvásárlás, illetve az első nyilvános tőzsdei bevezetés. |
| --- | --- |

(62)

Lettország a szakértői tanulmány alapján úgy vélte, hogy a Citadele életképességét és következésképpen értékesíthetőségét jelentősen rontotta volna, ha a vagyonkezelési üzletágat 2013-ban a Citadele többi részétől elkülönítve értékesítették volna. Emiatt rendkívül beszűkültek volna a Citadele lehetőségei arra, hogy olyan magánszereplők érdeklődését keltse fel, akik hajlandók lettek volna ésszerű áron befektetni a bankba. Ezért a Citadele egészben történő eladása céljából a Société Générale és a Linklaters LLP külső tanácsadók közreműködésével 2013-ban második értékesítési eljárás indult. Két értékesítési módszer merült fel: a fúzió és felvásárlás, illetve az első nyilvános tőzsdei bevezetés.

5.5.   A Lettország által javasolt kompenzációs intézkedések

| (63) | Annak biztosítása érdekében, hogy a Lettország által a Parex, a Citadele és a Reverta részére az első, a második és a harmadik intézkedéssel nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletágának a vállalt határidőn belüli értékesítésére tett kötelezettségvállalás (a negyedik intézkedés) elmulasztása az uniós állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethető legyen a belső piaccal, Lettország a (64)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásokra tett javaslatot. |
| --- | --- |

(63)

Annak biztosítása érdekében, hogy a Lettország által a Parex, a Citadele és a Reverta részére az első, a második és a harmadik intézkedéssel nyújtott kiegészítő támogatások, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletágának a vállalt határidőn belüli értékesítésére tett kötelezettségvállalás (a negyedik intézkedés) elmulasztása az uniós állami támogatásra vonatkozó szabályok értelmében összeegyeztethető legyen a belső piaccal, Lettország a (64)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásokra tett javaslatot.

5.5.1.   A Citadele értékesítésének és a vagyonkezelési üzletág elidegenítésének határideje

| (64) | Lettország és a Citadele vállalja, hogy minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy a lehető legrövidebb időn belül, de mindenképpen [...] előtt kötelező erejű árajánlatokat szerezzen be a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének (a vagyonkezelési üzletágat is beleértve) megvásárlására. Az értékesítést legkésőbb [...]-ig le kell bonyolítani. A Lett Köztársaság (és tanácsadója) saját belátása szerint dönthet az értékesítési ügylet megfelelő kialakításáról és módjáról (pl. kereskedelmi értékesítés vagy első nyilvános tőzsdei bevezetés), feltéve, hogy a Lett Köztársaság legkésőbb [...]-ig elidegeníti a Citadele bankban lévő teljes részesedését. Első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén a Lett Köztársaság vállalja, hogy [...]-ig megállapodik a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kötelező erejű kibocsátási tájékoztatóról. |
| --- | --- |

(64)

Lettország és a Citadele vállalja, hogy minden tőle telhetőt megtesz azért, hogy a lehető legrövidebb időn belül, de mindenképpen [...] előtt kötelező erejű árajánlatokat szerezzen be a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének (a vagyonkezelési üzletágat is beleértve) megvásárlására. Az értékesítést legkésőbb [...]-ig le kell bonyolítani. A Lett Köztársaság (és tanácsadója) saját belátása szerint dönthet az értékesítési ügylet megfelelő kialakításáról és módjáról (pl. kereskedelmi értékesítés vagy első nyilvános tőzsdei bevezetés), feltéve, hogy a Lett Köztársaság legkésőbb [...]-ig elidegeníti a Citadele bankban lévő teljes részesedését. Első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén a Lett Köztársaság vállalja, hogy [...]-ig megállapodik a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kötelező erejű kibocsátási tájékoztatóról.

| (65) | Lettország és a Citadele vállalja továbbá, hogy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelöl ki, ha [...]-ig nem kap kötelező erejű árajánlatokat, vagy azonos céllal történő első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén nem állapodik meg a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kibocsátási tájékoztatóról. Ilyen esetben a Lett Köztársaság meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt [...]-ig kijelölje, akinek legkésőbb ettől az időponttól kell megkezdenie a működését. A Citadele értékesítésében közreműködő pénzügyi tanácsadó is kijelölhető [...]-tól elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek. Elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezése esetén Lettország és a Citadele vállalja, hogy [...]-ig kötelező erejű és a felek számára visszavonhatatlan árajánlatokat szerez be, valamint [...]-ig kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást köt a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének értékesítésére, amelynek legkésőbb [...]-ig le kell zárulnia. |
| --- | --- |

(65)

Lettország és a Citadele vállalja továbbá, hogy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelöl ki, ha [...]-ig nem kap kötelező erejű árajánlatokat, vagy azonos céllal történő első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén nem állapodik meg a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kibocsátási tájékoztatóról. Ilyen esetben a Lett Köztársaság meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt [...]-ig kijelölje, akinek legkésőbb ettől az időponttól kell megkezdenie a működését. A Citadele értékesítésében közreműködő pénzügyi tanácsadó is kijelölhető [...]-tól elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek. Elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezése esetén Lettország és a Citadele vállalja, hogy [...]-ig kötelező erejű és a felek számára visszavonhatatlan árajánlatokat szerez be, valamint [...]-ig kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást köt a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének értékesítésére, amelynek legkésőbb [...]-ig le kell zárulnia.

| (66) | Lettország és a Citadele vállalja továbbá, hogy a Citadele [...]-tól [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...], amennyiben a Lett Köztársaság [...]-ig nem köt kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást a Citadele bankban lévő teljes részesedésének [...]-ig történő értékesítésére, vagy amennyiben az első nyilvános tőzsdei bevezetés nem teszi lehetővé a Lett Köztársaság számára, hogy a Citadele-ben lévő teljes részesedését [...]-ig értékesítse. |
| --- | --- |

(66)

Lettország és a Citadele vállalja továbbá, hogy a Citadele [...]-tól [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...], amennyiben a Lett Köztársaság [...]-ig nem köt kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást a Citadele bankban lévő teljes részesedésének [...]-ig történő értékesítésére, vagy amennyiben az első nyilvános tőzsdei bevezetés nem teszi lehetővé a Lett Köztársaság számára, hogy a Citadele-ben lévő teljes részesedését [...]-ig értékesítse.

| (67) | Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének adásvételét [...]-ig lezárja. Amennyiben a részesedés értékesítése [...]-ig nem zárul le, Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Citadele [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...]. |
| --- | --- |

(67)

Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének adásvételét [...]-ig lezárja. Amennyiben a részesedés értékesítése [...]-ig nem zárul le, Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Citadele [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...].

| (68) | Ha a Citadele a (64)–(67) preambulumbekezdésben említett bármely esetben [...], akkor a Lett Köztársaság és/vagy a Citadele értékesítheti a Citadele bármely olyan részét, amelynek megvásárlása iránt harmadik fél érdeklődik (a [...] és az új állami támogatásra vonatkozó tilalom elvének sérelme nélkül). |
| --- | --- |

(68)

Ha a Citadele a (64)–(67) preambulumbekezdésben említett bármely esetben [...], akkor a Lett Köztársaság és/vagy a Citadele értékesítheti a Citadele bármely olyan részét, amelynek megvásárlása iránt harmadik fél érdeklődik (a [...] és az új állami támogatásra vonatkozó tilalom elvének sérelme nélkül).

5.5.2.   Az engedélyezett tőke-hozzájárulások összegének további csökkentése

| (69) | A Reverta esetében a módosító határozat engedélyezte az állami betéteknek és azok kamatainak (a likviditási támogatásnak) a tőkévé alakítását összesen 118,7 millió LVL értékben. Mivel a likviditási támogatásból mindeddig csak 49,5 millió LVL-t alakítottak át tőkévé, Lettország ezért azt javasolja, hogy az általa a Reverta számára biztosítható tőke legnagyobb összegét a korábbi 118,7 millió LVL-ről haladéktalanul és véglegesen csökkentsék 49,5 millió LVL-re. |
| --- | --- |

(69)

A Reverta esetében a módosító határozat engedélyezte az állami betéteknek és azok kamatainak (a likviditási támogatásnak) a tőkévé alakítását összesen 118,7 millió LVL értékben. Mivel a likviditási támogatásból mindeddig csak 49,5 millió LVL-t alakítottak át tőkévé, Lettország ezért azt javasolja, hogy az általa a Reverta számára biztosítható tőke legnagyobb összegét a korábbi 118,7 millió LVL-ről haladéktalanul és véglegesen csökkentsék 49,5 millió LVL-re.

5.5.3.   Kötelezettségvállalás a tehermegosztási intézkedések javítására a Reverta eredeti alárendelt hitelezői felé irányuló pénzeszköz-kiáramlás megakadályozásával

| (70) | Lettország tudomásul veszi, hogy hatékonyabb tehermegosztási intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az első, a második és a harmadik intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető legyen. Ilyen intézkedésekkel biztosítható többek között, hogy harmadik felek ne jussanak jogosulatlan előnyhöz a Reverta és a Citadele részére nyújtott kiegészítő állami támogatásból. |
| --- | --- |

(70)

Lettország tudomásul veszi, hogy hatékonyabb tehermegosztási intézkedések szükségesek ahhoz, hogy az első, a második és a harmadik intézkedés a belső piaccal összeegyeztethető legyen. Ilyen intézkedésekkel biztosítható többek között, hogy harmadik felek ne jussanak jogosulatlan előnyhöz a Reverta és a Citadele részére nyújtott kiegészítő állami támogatásból.

| (71) | Ennek érdekében Lettország vállalja, hogy javítja a tehermegosztási intézkedéseket azzal, hogy a Parex korábbi többségi részvényeseit, azok kapcsolt vállalkozásait és a korábban alárendelt kölcsönöket (a továbbiakban: az eredeti alárendelt kölcsönök) nyújtó egyéb hitelezőket (a továbbiakban: az eredeti alárendelt hitelezők) is bevonja a veszteségrendezésbe. |
| --- | --- |

(71)

Ennek érdekében Lettország vállalja, hogy javítja a tehermegosztási intézkedéseket azzal, hogy a Parex korábbi többségi részvényeseit, azok kapcsolt vállalkozásait és a korábban alárendelt kölcsönöket (a továbbiakban: az eredeti alárendelt kölcsönök) nyújtó egyéb hitelezőket (a továbbiakban: az eredeti alárendelt hitelezők) is bevonja a veszteségrendezésbe.

| (72) | A Reverta részben azért lépte túl a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban engedélyezett likviditási összeget, mivel kamatot kellett fizetnie az eredeti alárendelt kölcsönökre. Amennyiben a Reverta nem fizetett volna kamatot, vagy az eredeti alárendelt kölcsönöket a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozatala után rögtön leírták volna, Lettországnak valószínűleg nem kellett volna az első, második és harmadik intézkedést olyan mértékben végrehajtania, ahogy azok végül megvalósultak. |
| --- | --- |

(72)

A Reverta részben azért lépte túl a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban engedélyezett likviditási összeget, mivel kamatot kellett fizetnie az eredeti alárendelt kölcsönökre. Amennyiben a Reverta nem fizetett volna kamatot, vagy az eredeti alárendelt kölcsönöket a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozatala után rögtön leírták volna, Lettországnak valószínűleg nem kellett volna az első, második és harmadik intézkedést olyan mértékben végrehajtania, ahogy azok végül megvalósultak.

| (73) | A fentiek fényében Lettország szeretné az alábbiak szerint tisztázni és megerősíteni az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében esedékes tőkeösszeggel és kamattal kapcsolatos kötelezettségvállalásait:






  a) | A Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizethetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államtól és az EBRD-től szigorúan véve különböző, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Amennyiben vannak ilyen jogi kötelezettségek, Lettország vállalja, hogy a lehető legrövidebb időn belül (de legkésőbb 2015. április 30-ig) megszünteti őket. |
| --- | --- | --- |

(73)

A fentiek fényében Lettország szeretné az alábbiak szerint tisztázni és megerősíteni az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében esedékes tőkeösszeggel és kamattal kapcsolatos kötelezettségvállalásait:

a)

A Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizethetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államtól és az EBRD-től szigorúan véve különböző, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Amennyiben vannak ilyen jogi kötelezettségek, Lettország vállalja, hogy a lehető legrövidebb időn belül (de legkésőbb 2015. április 30-ig) megszünteti őket.

| b) | Lettország vállalja továbbá, hogy (a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig) nem fizeti vissza azokat az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket), amelyek:






  i. | olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

Lettország vállalja továbbá, hogy (a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig) nem fizeti vissza azokat az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket), amelyek:

i.

olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé; vagy

| ii. | szavazati jogot nem biztosító alapvető tőkévé lesznek átalakítva; vagy |
| --- | --- |

ii.

szavazati jogot nem biztosító alapvető tőkévé lesznek átalakítva; vagy

| iii. | leírásra kerülnek
  a Reverta negatív nettó eszközértékének fedezéséhez szükséges mértékben, és jogalap rendelkezésre állása esetén. |
| --- | --- |

iii.

leírásra kerülnek

a Reverta negatív nettó eszközértékének fedezéséhez szükséges mértékben, és jogalap rendelkezésre állása esetén.

| c) | Lettország minden szükséges intézkedést megtesz azért, hogy a fenti kötelezettségvállalások teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozza. |
| --- | --- |

c)

Lettország minden szükséges intézkedést megtesz azért, hogy a fenti kötelezettségvállalások teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozza.

5.6.   Lettország válasza a harmadik fél észrevételeire

| (74) | Lettország 2014. június 6-án közölte válaszát az észrevételekre, amelyeket harmadik felek küldtek a Bizottságnak. Lettország leszögezte, hogy az észrevételekben foglalt állítások megalapozatlanok, és az eljárás megindításáról szóló határozat szempontjából nem lényegesek. Lettország ezért visszautasította a harmadik fél állításait, és azok figyelmen kívül hagyására kérte a Bizottságot. |
| --- | --- |

(74)

Lettország 2014. június 6-án közölte válaszát az észrevételekre, amelyeket harmadik felek küldtek a Bizottságnak. Lettország leszögezte, hogy az észrevételekben foglalt állítások megalapozatlanok, és az eljárás megindításáról szóló határozat szempontjából nem lényegesek. Lettország ezért visszautasította a harmadik fél állításait, és azok figyelmen kívül hagyására kérte a Bizottságot.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   Az állami támogatás fennállása az új intézkedéseket követően

| (75) | A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(75)

A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (76) | Egy adott intézkedés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén minősül állami támogatásnak: a) az intézkedést állami forrásból finanszírozzák; b) az intézkedés szelektív előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesülhet; c) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(76)

Egy adott intézkedés az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén minősül állami támogatásnak: a) az intézkedést állami forrásból finanszírozzák; b) az intézkedés szelektív előnyt biztosít, amelynek révén bizonyos vállalkozások vagy bizonyos áruk termelése előnyben részesülhet; c) az intézkedés torzítja a versenyt, vagy a verseny torzításával fenyeget, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.1.1.   Az első intézkedés

| (77) | A Bizottság az első megmentési határozatban megállapította, hogy a Lettország által a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsönök a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősülnek, és jóváhagyta az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönt. A Bizottság határozatát akkor arra alapozta, hogy egy piacgazdasági befektető nem nyújtott volna alárendelt kölcsönt ötéves futamidőre (26). |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság az első megmentési határozatban megállapította, hogy a Lettország által a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsönök a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatásnak minősülnek, és jóváhagyta az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönt. A Bizottság határozatát akkor arra alapozta, hogy egy piacgazdasági befektető nem nyújtott volna alárendelt kölcsönt ötéves futamidőre (26).

| (78) | A Lettország által a Parex számára ténylegesen nyújtott alárendelt kölcsönök annyiban tértek el a Bizottság által jóváhagyott intézkedéstől, hogy futamidejük hosszabb volt, ami további előnyhöz juttatta a Parex bankot. |
| --- | --- |

(78)

A Lettország által a Parex számára ténylegesen nyújtott alárendelt kölcsönök annyiban tértek el a Bizottság által jóváhagyott intézkedéstől, hogy futamidejük hosszabb volt, ami további előnyhöz juttatta a Parex bankot.

| (79) | A hétéves futamidejű alárendelt kölcsön az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönnél nagyobb előnyt jelentett volna a hitelfelvevő számára, mivel a befektető kockázata annál nagyobb, minél hosszabb a befektetés futamideje. Piacgazdasági befektető hosszabb futamidőre nagyobb kockázattal nyújt alárendelt kölcsönt, tehát a hétéves futamidejű alárendelt kölcsön felvétele kevésbé valószínű, mint az ötéves futamidejű alárendelt kölcsön. Emiatt a hosszabb futamidejű alárendelt kölcsön a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest további előnyt jelentett a Parex számára. Mivel a Bizottság már az első megmentési határozatban megállapította, hogy az állami támogatásra vonatkozó minden egyéb feltétel teljesült, ezért az első intézkedés kiegészítő állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(79)

A hétéves futamidejű alárendelt kölcsön az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönnél nagyobb előnyt jelentett volna a hitelfelvevő számára, mivel a befektető kockázata annál nagyobb, minél hosszabb a befektetés futamideje. Piacgazdasági befektető hosszabb futamidőre nagyobb kockázattal nyújt alárendelt kölcsönt, tehát a hétéves futamidejű alárendelt kölcsön felvétele kevésbé valószínű, mint az ötéves futamidejű alárendelt kölcsön. Emiatt a hosszabb futamidejű alárendelt kölcsön a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest további előnyt jelentett a Parex számára. Mivel a Bizottság már az első megmentési határozatban megállapította, hogy az állami támogatásra vonatkozó minden egyéb feltétel teljesült, ezért az első intézkedés kiegészítő állami támogatásnak minősül.

6.1.2.   A második intézkedés

| (80) | 2013. június 27-én Lettország 18 hónappal meghosszabbította a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejét (akkoriban Lettország 45 millió LVL összértékben nyújtott kölcsönöket). |
| --- | --- |

(80)

2013. június 27-én Lettország 18 hónappal meghosszabbította a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejét (akkoriban Lettország 45 millió LVL összértékben nyújtott kölcsönöket).

| (81) | Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság további érvek hiányában megállapította, hogy piacgazdasági befektető nem hajtott volna végre ilyen futamidő-hosszabbítást, mivel ez megnövelte volna a kockázatokat a már folyósított alárendelt kölcsön korábbi feltételeihez képest. A Bizottság szerint ezért az állam a hosszabb futamidejű alárendelt kölcsönnel a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest további előnyhöz és így kiegészítő támogatáshoz juttatta a Citadele bankot. |
| --- | --- |

(81)

Az eljárás megindításáról szóló határozatban a Bizottság további érvek hiányában megállapította, hogy piacgazdasági befektető nem hajtott volna végre ilyen futamidő-hosszabbítást, mivel ez megnövelte volna a kockázatokat a már folyósított alárendelt kölcsön korábbi feltételeihez képest. A Bizottság szerint ezért az állam a hosszabb futamidejű alárendelt kölcsönnel a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest további előnyhöz és így kiegészítő támogatáshoz juttatta a Citadele bankot.

| (82) | Lettország előadta, hogy egy piaci befektető ésszerűen úgy döntött volna, hogy befektetésének védelme érdekében konkrét intézkedéseket tesz a bank tőkemegfelelésének fenntartására. Lettország tehát lényegében azzal érvel, hogy a második intézkedés azért nem juttatta előnyhöz a Citadele bankot, mert a kiegészítő támogatás összhangban volt a piacgazdasági szereplő elvével. |
| --- | --- |

(82)

Lettország előadta, hogy egy piaci befektető ésszerűen úgy döntött volna, hogy befektetésének védelme érdekében konkrét intézkedéseket tesz a bank tőkemegfelelésének fenntartására. Lettország tehát lényegében azzal érvel, hogy a második intézkedés azért nem juttatta előnyhöz a Citadele bankot, mert a kiegészítő támogatás összhangban volt a piacgazdasági szereplő elvével.

| (83) | A Bizottság nem vitatja, hogy a piacgazdasági szereplő elve vonatkozik olyan ügyletekre, mint a második intézkedés. Ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy az uniós bíróságok hangsúlyozták, hogy amennyiben valamely tagállam a közigazgatási eljárás során az említett elvre hivatkozik, kétség esetén az ő feladata egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján bizonyítani, hogy az intézkedés a részvényesként eljáró államnak tulajdonítható, és e tekintetben szükség lehet olyan bizonyítékok bemutatására, amelyek alátámasztják, hogy a döntés alapjául szolgáló gazdasági értékelés hasonlít a racionális magánbefektető által ilyen körülmények között, a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben, a befektetés előtt, a jövőbeli nyereségesség felmérése érdekében végzett gazdasági értékelésre (27). |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság nem vitatja, hogy a piacgazdasági szereplő elve vonatkozik olyan ügyletekre, mint a második intézkedés. Ugyanakkor emlékeztetett arra, hogy az uniós bíróságok hangsúlyozták, hogy amennyiben valamely tagállam a közigazgatási eljárás során az említett elvre hivatkozik, kétség esetén az ő feladata egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján bizonyítani, hogy az intézkedés a részvényesként eljáró államnak tulajdonítható, és e tekintetben szükség lehet olyan bizonyítékok bemutatására, amelyek alátámasztják, hogy a döntés alapjául szolgáló gazdasági értékelés hasonlít a racionális magánbefektető által ilyen körülmények között, a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben, a befektetés előtt, a jövőbeli nyereségesség felmérése érdekében végzett gazdasági értékelésre (27).

| (84) | Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy Lettország nem támasztotta alá megfelelő érvekkel és részletes elemzéssel azon állítását, miszerint a piacgazdasági szereplő elvével összhangban járt el. |
| --- | --- |

(84)

Mindezek alapján a Bizottság megállapította, hogy Lettország nem támasztotta alá megfelelő érvekkel és részletes elemzéssel azon állítását, miszerint a piacgazdasági szereplő elvével összhangban járt el.

| (85) | Egyrészt a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem kapott arra, hogy Lettország a második intézkedés végrehajtására vonatkozó határozat meghozatalával egyidejűleg elvégezte volna a Citadele bankban lévő beruházásának értékelését. A részvényesként eljáró piaci befektető meghatározta volna a Citadele értékét, hogy megállapítsa a bankban lévő befektetésének a második intézkedés végrehajtása előtti (vagyis az intézkedés nélküli) és utáni jelenértékét, és összehasonlította volna e két értéket. A Bizottság szerint egy nyereségorientált piaci befektető első lépésként meghatározta volna a bankban lévő befektetése jelenértékét, majd meggyőződött volna arról, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbításával meg tudta volna-e őrizni befektetése folyó értékét. Amennyiben a vizsgálat szerint az érték megőrizhető, sőt, növelhető, akkor a nyereségorientált piaci befektető második lépésként összeveti az érték megőrzésének (vagy akár növelésének) alternatív költségét és az értékkülönbözetet. |
| --- | --- |

(85)

Egyrészt a Bizottság semmilyen bizonyítékot nem kapott arra, hogy Lettország a második intézkedés végrehajtására vonatkozó határozat meghozatalával egyidejűleg elvégezte volna a Citadele bankban lévő beruházásának értékelését. A részvényesként eljáró piaci befektető meghatározta volna a Citadele értékét, hogy megállapítsa a bankban lévő befektetésének a második intézkedés végrehajtása előtti (vagyis az intézkedés nélküli) és utáni jelenértékét, és összehasonlította volna e két értéket. A Bizottság szerint egy nyereségorientált piaci befektető első lépésként meghatározta volna a bankban lévő befektetése jelenértékét, majd meggyőződött volna arról, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbításával meg tudta volna-e őrizni befektetése folyó értékét. Amennyiben a vizsgálat szerint az érték megőrizhető, sőt, növelhető, akkor a nyereségorientált piaci befektető második lépésként összeveti az érték megőrzésének (vagy akár növelésének) alternatív költségét és az értékkülönbözetet.

| (86) | Ha Lettország végzett volna ilyen elemzést, akkor bizonyítania kellett volna egyrészt, hogy a futamidő meghosszabbítása legalább a befektetés értékének megőrzésére irányuló konkrét intézkedés volt, másrészt, hogy az ilyen intézkedés alternatív költsége nem haladja meg az értéknövekedést. A Bizottság csak abban az esetben fogadhatta volna el, hogy Lettország a piacgazdasági szereplő elvével összhangban járt el, ha a futamidő-hosszabbítás alternatív költségei alacsonyabbak lettek volna, mint a második intézkedés eredményeként megőrzött érték. Lettország azonban sem a befektetés értékének a határozathozatallal egyidejűleg készített felmérését, sem pedig olyan elemzést nem mutatott be, amely alátámasztotta volna, hogy a futamidő-hosszabbítás alternatív költségei alacsonyabbak voltak, mint a második intézkedés eredményeként megőrzött érték. |
| --- | --- |

(86)

Ha Lettország végzett volna ilyen elemzést, akkor bizonyítania kellett volna egyrészt, hogy a futamidő meghosszabbítása legalább a befektetés értékének megőrzésére irányuló konkrét intézkedés volt, másrészt, hogy az ilyen intézkedés alternatív költsége nem haladja meg az értéknövekedést. A Bizottság csak abban az esetben fogadhatta volna el, hogy Lettország a piacgazdasági szereplő elvével összhangban járt el, ha a futamidő-hosszabbítás alternatív költségei alacsonyabbak lettek volna, mint a második intézkedés eredményeként megőrzött érték. Lettország azonban sem a befektetés értékének a határozathozatallal egyidejűleg készített felmérését, sem pedig olyan elemzést nem mutatott be, amely alátámasztotta volna, hogy a futamidő-hosszabbítás alternatív költségei alacsonyabbak voltak, mint a második intézkedés eredményeként megőrzött érték.

| (87) | A Bizottság ezért megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság ezért megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban.

| (88) | Másrészt a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazására vonatkozó bevett alapelvek minden esetben megkövetelik a racionális magánbefektető magatartásával való összehasonlítást, amelyet a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzet alapján kell elvégezni (28). Következésképpen Lettországnak a Citadele bankban lévő befektetése értékének felmérésekor figyelembe kellett volna vennie a Citadele értékesítésével kapcsolatosan a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalásait. 2013 júniusában, a második intézkedés végrehajtásakor e kötelezettségvállalások a Citadele 2014. december 31-ig történő értékesítésére, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletág nélküli értékesítésére terjedtek ki (mivel a vagyonkezelési üzletágat külön kellett elidegeníteni, ha 2013. június 30-ig nem sikerül értékesíteni). Figyelemmel arra, hogy 2013. június 27-ig, vagyis a futamidő meghosszabbításának időpontjáig nem találtak vevőt a vagyonkezelési üzletágra, egy magánbefektető hasonló helyzetben arra a következtetésre jutott volna, hogy a vagyonkezelési üzletág a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megállapított 2013. június 30-i határidőig nem értékesíthető a Citadele bankkal együtt, ezért külön-külön kell eladni őket. |
| --- | --- |

(88)

Másrészt a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazására vonatkozó bevett alapelvek minden esetben megkövetelik a racionális magánbefektető magatartásával való összehasonlítást, amelyet a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzet alapján kell elvégezni (28). Következésképpen Lettországnak a Citadele bankban lévő befektetése értékének felmérésekor figyelembe kellett volna vennie a Citadele értékesítésével kapcsolatosan a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített kötelezettségvállalásait. 2013 júniusában, a második intézkedés végrehajtásakor e kötelezettségvállalások a Citadele 2014. december 31-ig történő értékesítésére, valamint a Citadele vagyonkezelési üzletág nélküli értékesítésére terjedtek ki (mivel a vagyonkezelési üzletágat külön kellett elidegeníteni, ha 2013. június 30-ig nem sikerül értékesíteni). Figyelemmel arra, hogy 2013. június 27-ig, vagyis a futamidő meghosszabbításának időpontjáig nem találtak vevőt a vagyonkezelési üzletágra, egy magánbefektető hasonló helyzetben arra a következtetésre jutott volna, hogy a vagyonkezelési üzletág a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megállapított 2013. június 30-i határidőig nem értékesíthető a Citadele bankkal együtt, ezért külön-külön kell eladni őket.

| (89) | Ezenfelül a bank magánrészvényesének a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben nem lett volna oka azt feltételezni, hogy az említett kötelezettségvállalások teljesítése mellőzhető vagy elhalasztható, mivel az ilyen módosításokat a Bizottságnak kell jóváhagynia. A befektetés értékének 2013. júniusi megállapításakor ezért Lettország nem hivatkozhatott volna arra, hogy a kötelezettségvállalások figyelmen kívül hagyhatók, mivel nem feltételezhette, hogy a Bizottság bármely kötelezettségtől való eltérést jóváhagyna azon időszak alatt, amelyen belül Lettország vállalta a teljesítésüket. |
| --- | --- |

(89)

Ezenfelül a bank magánrészvényesének a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben nem lett volna oka azt feltételezni, hogy az említett kötelezettségvállalások teljesítése mellőzhető vagy elhalasztható, mivel az ilyen módosításokat a Bizottságnak kell jóváhagynia. A befektetés értékének 2013. júniusi megállapításakor ezért Lettország nem hivatkozhatott volna arra, hogy a kötelezettségvállalások figyelmen kívül hagyhatók, mivel nem feltételezhette, hogy a Bizottság bármely kötelezettségtől való eltérést jóváhagyna azon időszak alatt, amelyen belül Lettország vállalta a teljesítésüket.

| (90) | A futamidő meghosszabbításával kapcsolatos döntés meghozatalához következésképpen a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglalt kötelezettségvállalásokat is figyelembe kellett volna venni azon szempontok között, amelyek alapján meghatározták Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értékét. Lettország nem szolgáltatott bizonyítékot arra nézve, hogy figyelembe vette mindezeket a szempontokat, vagy hogy befektetésének a szempontok figyelembevételével meghatározott akkori értéke több, mint a futamidő meghosszabbításának alternatív költsége. A Bizottság erre is tekintettel megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban. |
| --- | --- |

(90)

A futamidő meghosszabbításával kapcsolatos döntés meghozatalához következésképpen a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglalt kötelezettségvállalásokat is figyelembe kellett volna venni azon szempontok között, amelyek alapján meghatározták Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értékét. Lettország nem szolgáltatott bizonyítékot arra nézve, hogy figyelembe vette mindezeket a szempontokat, vagy hogy befektetésének a szempontok figyelembevételével meghatározott akkori értéke több, mint a futamidő meghosszabbításának alternatív költsége. A Bizottság erre is tekintettel megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban.

| (91) | Harmadrészt még ha Lettország el is végezte volna a második intézkedés mint a Citadele bankban lévő befektetése 2013. júniusi értékének megőrzésére szolgáló eszköz kellően részletes elemzését, és ebben az elemzésben számításba vette volna mindazokat a Citadele közelgő értékesítése és a vagyonkezelési üzletág külön történő elidegenítése miatti korlátozásokat, amelyeket egy piacgazdasági szereplő egyébként figyelembe vett volna, a második intézkedés költségeire és a Citadele bankban lévő befektetésének az intézkedéssel állítólagosan megőrzött értékére vonatkozó állításai akkor sem valószerűek. |
| --- | --- |

(91)

Harmadrészt még ha Lettország el is végezte volna a második intézkedés mint a Citadele bankban lévő befektetése 2013. júniusi értékének megőrzésére szolgáló eszköz kellően részletes elemzését, és ebben az elemzésben számításba vette volna mindazokat a Citadele közelgő értékesítése és a vagyonkezelési üzletág külön történő elidegenítése miatti korlátozásokat, amelyeket egy piacgazdasági szereplő egyébként figyelembe vett volna, a második intézkedés költségeire és a Citadele bankban lévő befektetésének az intézkedéssel állítólagosan megőrzött értékére vonatkozó állításai akkor sem valószerűek.

| (92) | Egyrészről ugyan Lettország szerint a második intézkedés az állam számára nem járt költségekkel, ezt az állítást azonban sem részletesebb adatok, sem a Lettország által a második intézkedés meghozatalakor végzett költségelemzésre vonatkozó bizonyítékok nem támasztják alá. Az alternatív költségek és a második intézkedéshez kapcsolódó egyéb költségfajták ilyen jellegű elemzése elengedhetetlen lett volna egy magánbefektető számára, aki ésszerű döntést kíván hozni arról, hogy meghosszabbítsa-e az alárendelt kölcsön futamidejét. A Bizottság arra következtet, hogy egy magánbefektető költségelemzés nélkül nem tudta volna felmérni a második intézkedés szükségességét a nyereség maximalizálása szempontjából. |
| --- | --- |

(92)

Egyrészről ugyan Lettország szerint a második intézkedés az állam számára nem járt költségekkel, ezt az állítást azonban sem részletesebb adatok, sem a Lettország által a második intézkedés meghozatalakor végzett költségelemzésre vonatkozó bizonyítékok nem támasztják alá. Az alternatív költségek és a második intézkedéshez kapcsolódó egyéb költségfajták ilyen jellegű elemzése elengedhetetlen lett volna egy magánbefektető számára, aki ésszerű döntést kíván hozni arról, hogy meghosszabbítsa-e az alárendelt kölcsön futamidejét. A Bizottság arra következtet, hogy egy magánbefektető költségelemzés nélkül nem tudta volna felmérni a második intézkedés szükségességét a nyereség maximalizálása szempontjából.

| (93) | Másrészről Lettország ugyan azt állítja, hogy a második intézkedés megőrizte Lettország Citadele bankban lévő befektetésének értékét, ezt azonban a tagállam Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi jellemzői nem támasztják alá. A Bizottság megjegyezte, hogy egy profitorientált befektető számára a befektetés folyó értéke attól függ, hogy a jövőben milyen bevételeket remélhet az adott befektetésből (például osztalék formájában), és adott időpontban mekkora a befektetés tőkeértéke (amely lehet például az ár, amelyet egy vevő az adott időpontban fizetne a részvényes részesedéséért, vagy annak az árnak az időarányosan diszkontált értéke, amelyet egy vevő a jövőben fizetne a részvényes részesedéséért). A Bizottság előtt ismert összes mutatószám azt jelzi, hogy Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értéke alacsony volt, amennyiben egyáltalán pozitív volt. |
| --- | --- |

(93)

Másrészről Lettország ugyan azt állítja, hogy a második intézkedés megőrizte Lettország Citadele bankban lévő befektetésének értékét, ezt azonban a tagállam Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi jellemzői nem támasztják alá. A Bizottság megjegyezte, hogy egy profitorientált befektető számára a befektetés folyó értéke attól függ, hogy a jövőben milyen bevételeket remélhet az adott befektetésből (például osztalék formájában), és adott időpontban mekkora a befektetés tőkeértéke (amely lehet például az ár, amelyet egy vevő az adott időpontban fizetne a részvényes részesedéséért, vagy annak az árnak az időarányosan diszkontált értéke, amelyet egy vevő a jövőben fizetne a részvényes részesedéséért). A Bizottság előtt ismert összes mutatószám azt jelzi, hogy Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értéke alacsony volt, amennyiben egyáltalán pozitív volt.

| (94) | A Lettország Citadele bankban lévő befektetéséből származó jövőbeli bevételeket illetően nem áll rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a részvényesek 2013 júniusában arra számíthattak volna, hogy a Citadele a közeljövőben osztalékot fizet. Amennyiben a bank magánrészvényese a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben az osztalékfizetésből várható bevételről értékelést végzett volna, az összefüggött volna a Citadele 2014. december 31-ig történő értékesítésére vonatkozó kötelezettséggel. Emellett a (61) preambulumbekezdésben ismertetett tanulmány azt a megállapítást tartalmazta, hogy a Citadele a vagyonkezelési üzletág nélkül veszteségessé vált volna, ez a körülmény pedig tovább rontotta az osztalékfizetésből származó haszonszerzés lehetőségét, tekintettel arra, hogy egy piacgazdasági szereplőnek 2013. június 27-én azt kellett feltételeznie, hogy a Citadele bankot és annak vagyonkezelési üzletágát külön fogják értékesíteni. |
| --- | --- |

(94)

A Lettország Citadele bankban lévő befektetéséből származó jövőbeli bevételeket illetően nem áll rendelkezésre bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a részvényesek 2013 júniusában arra számíthattak volna, hogy a Citadele a közeljövőben osztalékot fizet. Amennyiben a bank magánrészvényese a tagállaméhoz lehető legközelebb álló helyzetben az osztalékfizetésből várható bevételről értékelést végzett volna, az összefüggött volna a Citadele 2014. december 31-ig történő értékesítésére vonatkozó kötelezettséggel. Emellett a (61) preambulumbekezdésben ismertetett tanulmány azt a megállapítást tartalmazta, hogy a Citadele a vagyonkezelési üzletág nélkül veszteségessé vált volna, ez a körülmény pedig tovább rontotta az osztalékfizetésből származó haszonszerzés lehetőségét, tekintettel arra, hogy egy piacgazdasági szereplőnek 2013. június 27-én azt kellett feltételeznie, hogy a Citadele bankot és annak vagyonkezelési üzletágát külön fogják értékesíteni.

| (95) | Így a futamidő meghosszabbításakor nem állt rendelkezésre bizonyíték arra nézve, hogy a Citadele – várható nyereségére és tőkemegfelelési mutatójára tekintettel – tudott volna-e osztalékot fizetni 2014. december 31. előtt, mivel a 2013. december 31-ig elérni tervezett 10,3 %-os tőkemegfelelési mutató alig haladta volna meg az előírt, legalább 10 %-os szintet, és jóval elmaradt volna a Citadele bankot érintő fennálló és lehetséges kockázatok kezelése érdekében a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság által ajánlott [...] %-os tőkemegfelelési mutatótól. Egy magánbefektető ezért figyelembe vette volna, hogy 2013 júniusában csekély volt annak az esélye, hogy a részvényesek a közeljövőben osztalékfizetésre számíthattak a Citadele banktól. |
| --- | --- |

(95)

Így a futamidő meghosszabbításakor nem állt rendelkezésre bizonyíték arra nézve, hogy a Citadele – várható nyereségére és tőkemegfelelési mutatójára tekintettel – tudott volna-e osztalékot fizetni 2014. december 31. előtt, mivel a 2013. december 31-ig elérni tervezett 10,3 %-os tőkemegfelelési mutató alig haladta volna meg az előírt, legalább 10 %-os szintet, és jóval elmaradt volna a Citadele bankot érintő fennálló és lehetséges kockázatok kezelése érdekében a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság által ajánlott [...] %-os tőkemegfelelési mutatótól. Egy magánbefektető ezért figyelembe vette volna, hogy 2013 júniusában csekély volt annak az esélye, hogy a részvényesek a közeljövőben osztalékfizetésre számíthattak a Citadele banktól.

| (96) | A (61) preambulumbekezdésben ismertetett, a lett hatóságok által benyújtott 2013. februári jelentés Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értékét illetően azt a megállapítást tartalmazza, hogy a Citadele bankot hátrányosan érintette volna a vagyonkezelési üzletág külön történő értékesítése. A Lettország 2013. júniusi helyzetéhez lehető legközelebb álló szituációban egy magánbefektető figyelembe vette volna egy független szakértő megközelítőleg négy hónappal korábban tett megállapítását, mely szerint a Citadele eladási értéke a vagyonkezelési üzletág nélkül kevesebb lenne, mint a két üzletágé együtt. Következésképpen e magánbefektető csak a kockázattal kiigazított hozam maximalizálását illetően fennálló kényszerítő ok miatt vállalta volna az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbításával járó többletkockázatokat. Lettország azonban nem közölt bizonyítékot ilyen kényszerítő ok fennállására, amelyre tekintettel egy piacgazdasági szereplő akkoriban vállalta volna a többletkockázatokat. Így semmilyen bizonyíték nem mutatott arra, hogy – még ha a futamidőt meg is hosszabbítják – a Citadele a vagyonkezelési üzletág nélkül értékesíthető lett volna [...] összegért. Ebből a Bizottság arra következtetett, hogy Lettországnak 2013 júniusában nem volt [...] a megóvandó befektetésében, ami [...] a második intézkedés nyújtására. |
| --- | --- |

(96)

A (61) preambulumbekezdésben ismertetett, a lett hatóságok által benyújtott 2013. februári jelentés Lettország Citadele bankban lévő befektetésének 2013. júniusi értékét illetően azt a megállapítást tartalmazza, hogy a Citadele bankot hátrányosan érintette volna a vagyonkezelési üzletág külön történő értékesítése. A Lettország 2013. júniusi helyzetéhez lehető legközelebb álló szituációban egy magánbefektető figyelembe vette volna egy független szakértő megközelítőleg négy hónappal korábban tett megállapítását, mely szerint a Citadele eladási értéke a vagyonkezelési üzletág nélkül kevesebb lenne, mint a két üzletágé együtt. Következésképpen e magánbefektető csak a kockázattal kiigazított hozam maximalizálását illetően fennálló kényszerítő ok miatt vállalta volna az alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbításával járó többletkockázatokat. Lettország azonban nem közölt bizonyítékot ilyen kényszerítő ok fennállására, amelyre tekintettel egy piacgazdasági szereplő akkoriban vállalta volna a többletkockázatokat. Így semmilyen bizonyíték nem mutatott arra, hogy – még ha a futamidőt meg is hosszabbítják – a Citadele a vagyonkezelési üzletág nélkül értékesíthető lett volna [...] összegért. Ebből a Bizottság arra következtetett, hogy Lettországnak 2013 júniusában nem volt [...] a megóvandó befektetésében, ami [...] a második intézkedés nyújtására.

| (97) | A Bizottság ezekre az okokra is tekintettel megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság ezekre az okokra is tekintettel megállapította, hogy a második intézkedés nem felel meg annak, ahogy egy piacgazdasági szereplő eljárt volna a Lettország 2013. júniusi helyzetéhez hasonló szituációban.

| (98) | Negyedrészt végül a Bizottság azt is megjegyezte, hogy az EBRD, amely 2013 júniusában a lett államon kívül a Citadele egyetlen másik részvényese volt, nem hosszabbította meg az általa a Citadele részére nyújtott, fennálló alárendelt kölcsön futamidejét, és Lettország nem kereste meg az EBRD-t azzal a céllal, hogy megvitassák Lettország második intézkedésben való részvételét, ahogy az a (46)–(48) preambulumbekezdésben is olvasható. Amennyiben a második intézkedés valóban a Citadele bankban lévő befektetések értékének megőrzésére irányult volna, akkor Lettországnak kísérletet kellett volna tennie arra, hogy az intézkedéssel járó költségek megosztását megvitassa az EBRD-vel, ennek elmulasztása viszont szintén arra utal, hogy a második intézkedés nem volt összhangban a piacgazdasági szereplő elve által támasztott követelményekkel. |
| --- | --- |

(98)

Negyedrészt végül a Bizottság azt is megjegyezte, hogy az EBRD, amely 2013 júniusában a lett államon kívül a Citadele egyetlen másik részvényese volt, nem hosszabbította meg az általa a Citadele részére nyújtott, fennálló alárendelt kölcsön futamidejét, és Lettország nem kereste meg az EBRD-t azzal a céllal, hogy megvitassák Lettország második intézkedésben való részvételét, ahogy az a (46)–(48) preambulumbekezdésben is olvasható. Amennyiben a második intézkedés valóban a Citadele bankban lévő befektetések értékének megőrzésére irányult volna, akkor Lettországnak kísérletet kellett volna tennie arra, hogy az intézkedéssel járó költségek megosztását megvitassa az EBRD-vel, ennek elmulasztása viszont szintén arra utal, hogy a második intézkedés nem volt összhangban a piacgazdasági szereplő elve által támasztott követelményekkel.

| (99) | E tekintetben a Bizottság először arra emlékeztetett, hogy a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság levele alapján a Citadele számára tíz hónap (a 2013. március 1. és december 31. közötti időszak) állt rendelkezésre, hogy megfeleljen az új tőkemegfelelési mutatónak. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, hogy egy többségi részvényes kihasználta volna a tíz hónapot arra, hogy az új tőkekövetelmény teljesítésére megfelelő megoldást találjon, amellyel minimalizálhatta volna költségeit. Ezért a Citadele értékesítésének megkönnyítésével kapcsolatosan Lettország által felhozott érv nem jelent magyarázatot arra, miért fogadta el a tagállam a második intézkedést a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság levelének kézhezvételétől számított négy hónapon belül anélkül, hogy a Citadele kisebbségi részvényesével bármilyen formában egyeztetett volna, holott a rendelkezésre álló tíz hónapos időszakot jobban kihasználhatta volna. |
| --- | --- |

(99)

E tekintetben a Bizottság először arra emlékeztetett, hogy a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság levele alapján a Citadele számára tíz hónap (a 2013. március 1. és december 31. közötti időszak) állt rendelkezésre, hogy megfeleljen az új tőkemegfelelési mutatónak. Ezzel összefüggésben a Bizottság úgy véli, hogy egy többségi részvényes kihasználta volna a tíz hónapot arra, hogy az új tőkekövetelmény teljesítésére megfelelő megoldást találjon, amellyel minimalizálhatta volna költségeit. Ezért a Citadele értékesítésének megkönnyítésével kapcsolatosan Lettország által felhozott érv nem jelent magyarázatot arra, miért fogadta el a tagállam a második intézkedést a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság levelének kézhezvételétől számított négy hónapon belül anélkül, hogy a Citadele kisebbségi részvényesével bármilyen formában egyeztetett volna, holott a rendelkezésre álló tíz hónapos időszakot jobban kihasználhatta volna.

| (100) | Továbbá, még ha az EBRD futamidő-meghosszabbításban való részvétele esetén a második intézkedéstől eltérő jellegű intézkedés született is volna, Lettország nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy egy ilyen, az EBRD bevonásával végrehajtott intézkedés kevésbé lett volna eredményes, mint a második intézkedés, és a többségi részvényes számára a második intézkedéshez képest költségesebb lett volna. |
| --- | --- |

(100)

Továbbá, még ha az EBRD futamidő-meghosszabbításban való részvétele esetén a második intézkedéstől eltérő jellegű intézkedés született is volna, Lettország nem szolgáltatott bizonyítékot arra, hogy egy ilyen, az EBRD bevonásával végrehajtott intézkedés kevésbé lett volna eredményes, mint a második intézkedés, és a többségi részvényes számára a második intézkedéshez képest költségesebb lett volna.

| (101) | Ami pedig Lettország azon érvét illeti, miszerint többletterheket idézett volna elő a Citadele értékesítésekor, ha az EBRD is meghosszabbította volna az általa nyújtott alárendelt kölcsön futamidejét, a lett hatóságok nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az EBRD általi futamidő-hosszabbítás valóban többletköltségekkel járt volna. A Citadele második intézkedés utáni értékesítésének költségeit az EBRD futamidő-hosszabbításba való bevonása utáni, feltételezett értékesítés költségeivel összevető tanulmány nem készült, amely alátámasztotta volna Lettország azon állítását, hogy többletterhek merültek volna fel. A Bizottság szerint az a magánszereplő, aki a Citadele bankban lévő befektetése értékének megőrzésére nyitva álló lehetőségeket mérlegeli, legalább az intézkedés meghozatalával egyidejűleg készített értékelésre tudna hivatkozni, amely bemutatja, milyen alternatív költségek merülnek fel egy későbbi értékesítés esetén amiatt, hogy a Citadele kisebbségi részvényese is meghosszabbította a banknak nyújtott alárendelt kölcsönének futamidejét. |
| --- | --- |

(101)

Ami pedig Lettország azon érvét illeti, miszerint többletterheket idézett volna elő a Citadele értékesítésekor, ha az EBRD is meghosszabbította volna az általa nyújtott alárendelt kölcsön futamidejét, a lett hatóságok nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az EBRD általi futamidő-hosszabbítás valóban többletköltségekkel járt volna. A Citadele második intézkedés utáni értékesítésének költségeit az EBRD futamidő-hosszabbításba való bevonása utáni, feltételezett értékesítés költségeivel összevető tanulmány nem készült, amely alátámasztotta volna Lettország azon állítását, hogy többletterhek merültek volna fel. A Bizottság szerint az a magánszereplő, aki a Citadele bankban lévő befektetése értékének megőrzésére nyitva álló lehetőségeket mérlegeli, legalább az intézkedés meghozatalával egyidejűleg készített értékelésre tudna hivatkozni, amely bemutatja, milyen alternatív költségek merülnek fel egy későbbi értékesítés esetén amiatt, hogy a Citadele kisebbségi részvényese is meghosszabbította a banknak nyújtott alárendelt kölcsönének futamidejét.

| (102) | Végül, ahogy az a (48)c) pontban is szerepel, Lettország előadta, hogy úgy vélte, az EBRD nem lett volna hajlandó meghosszabbítani a Citadele részére nyújtott kölcsönei futamidejét. Még ha az EBRD bevonása bonyolította is volna a helyzetet, a Bizottság ennek ellenére úgy véli, hogy egy többségi magánrészvényes, aki az általa a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítását mérlegeli, legalább megpróbált volna egyeztetni a Citadele részére szintén alárendelt kölcsönt nyújtó kisebbségi részvényessel, hogy megtudja, a kisebbségi részvényes hajlandó-e (i) osztozni a Citadele részére nyújtott kiegészítő támogatás költségeiben azzal, hogy meghosszabbítja saját kölcsönei futamidejét, vagy (ii) egyéb jellegű megállapodást kötni közvetlenül a többségi részvényessel annak érdekében, hogy fedezze a második intézkedés többségi részvényesnél jelentkező költségeit. A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásával összefüggésben a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy egy társaság többségi részvényese magára vállalta a társaságban lévő összes befektetés értékének megőrzésével járó összes költséget, és ezzel megőrizte volna a kisebbségi részvényes befektetésének értékét is úgy, hogy meg sem próbált egyeztetni a kisebbségi részvényessel a költségviselésbe való bevonásáról. |
| --- | --- |

(102)

Végül, ahogy az a (48)c) pontban is szerepel, Lettország előadta, hogy úgy vélte, az EBRD nem lett volna hajlandó meghosszabbítani a Citadele részére nyújtott kölcsönei futamidejét. Még ha az EBRD bevonása bonyolította is volna a helyzetet, a Bizottság ennek ellenére úgy véli, hogy egy többségi magánrészvényes, aki az általa a Citadele részére nyújtott alárendelt kölcsön futamidejének meghosszabbítását mérlegeli, legalább megpróbált volna egyeztetni a Citadele részére szintén alárendelt kölcsönt nyújtó kisebbségi részvényessel, hogy megtudja, a kisebbségi részvényes hajlandó-e (i) osztozni a Citadele részére nyújtott kiegészítő támogatás költségeiben azzal, hogy meghosszabbítja saját kölcsönei futamidejét, vagy (ii) egyéb jellegű megállapodást kötni közvetlenül a többségi részvényessel annak érdekében, hogy fedezze a második intézkedés többségi részvényesnél jelentkező költségeit. A piacgazdasági szereplő elvének alkalmazásával összefüggésben a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy egy társaság többségi részvényese magára vállalta a társaságban lévő összes befektetés értékének megőrzésével járó összes költséget, és ezzel megőrizte volna a kisebbségi részvényes befektetésének értékét is úgy, hogy meg sem próbált egyeztetni a kisebbségi részvényessel a költségviselésbe való bevonásáról.

| (103) | E körülményekre tekintettel az, hogy az EBRD-t nem keresték meg a 2013. március 1. és június 27. közötti időszakban, szintén azt jelzi, hogy a második intézkedést nem a piacgazdasági szereplő elve által támasztott követelményekkel összhangban hajtották végre. |
| --- | --- |

(103)

E körülményekre tekintettel az, hogy az EBRD-t nem keresték meg a 2013. március 1. és június 27. közötti időszakban, szintén azt jelzi, hogy a második intézkedést nem a piacgazdasági szereplő elve által támasztott követelményekkel összhangban hajtották végre.

| (104) | A (85)–(103) preambulumbekezdésekben megjelölt négy ok közül egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján egyik tekintetében sem nyert bizonyítást, hogy a második intézkedés a magánrészvényesként eljáró tagállamnak tulajdonítható. Ilyen esetben a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy a Citadele az állami források felhasználásával, a második intézkedés formájában számára biztosított előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci viszonyoknak megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna. |
| --- | --- |

(104)

A (85)–(103) preambulumbekezdésekben megjelölt négy ok közül egyértelműen, objektív és ellenőrizhető szempontok alapján egyik tekintetében sem nyert bizonyítást, hogy a második intézkedés a magánrészvényesként eljáró tagállamnak tulajdonítható. Ilyen esetben a Bizottság nem tudja elfogadni, hogy a Citadele az állami források felhasználásával, a második intézkedés formájában számára biztosított előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci viszonyoknak megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna.

| (105) | Lettország végrehajtotta a második intézkedést a Citadele javára, amely olyan piacokon végzi, illetve folytatja majd tevékenységét, amelyek nyitottak a nemzetközi versenyre. Ezért az állami forrásokból származó bármilyen előny hatással lehet a bankszektorban folytatott versenyre, és befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet. Az intézkedés továbbá szelektív jellegű, mivel kizárólag a Citadele számára biztosít előnyt. Az intézkedés finanszírozása állami eszközökből történik. Lettország a (45) preambulumbekezdésben leírtak szerint előadta, hogy 2013 júniusában egy külső piacgazdasági szereplő hasonló feltételek mellett nem hajtott volna végre a második intézkedéshez hasonló intézkedést. A Bizottság ezért megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő korábbi ideiglenes értékelését, miszerint a második intézkedés kiegészítő állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(105)

Lettország végrehajtotta a második intézkedést a Citadele javára, amely olyan piacokon végzi, illetve folytatja majd tevékenységét, amelyek nyitottak a nemzetközi versenyre. Ezért az állami forrásokból származó bármilyen előny hatással lehet a bankszektorban folytatott versenyre, és befolyásolja az Unión belüli kereskedelmet. Az intézkedés továbbá szelektív jellegű, mivel kizárólag a Citadele számára biztosít előnyt. Az intézkedés finanszírozása állami eszközökből történik. Lettország a (45) preambulumbekezdésben leírtak szerint előadta, hogy 2013 júniusában egy külső piacgazdasági szereplő hasonló feltételek mellett nem hajtott volna végre a második intézkedéshez hasonló intézkedést. A Bizottság ezért megerősíti az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő korábbi ideiglenes értékelését, miszerint a második intézkedés kiegészítő állami támogatásnak minősül.

6.1.3.   A harmadik intézkedés

| (106) | A Bizottság az első megmentési határozatban először jóváhagyta a Reverta részére nyújtott likviditási támogatást a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatási intézkedések között, állami betétek formájában. Akkoriban a Bizottság megjegyezte, hogy a Parex nem rendelkezik likvid biztosítékkal, és hogy Lettország a bank likviditási igényeit figyelembe véve helyezte el a betéteket akkor, amikor a Parex bizonytalan helyzetére tekintettel egyetlen piaci befektető sem volt hajlandó likviditást biztosítani (29). |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság az első megmentési határozatban először jóváhagyta a Reverta részére nyújtott likviditási támogatást a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatási intézkedések között, állami betétek formájában. Akkoriban a Bizottság megjegyezte, hogy a Parex nem rendelkezik likvid biztosítékkal, és hogy Lettország a bank likviditási igényeit figyelembe véve helyezte el a betéteket akkor, amikor a Parex bizonytalan helyzetére tekintettel egyetlen piaci befektető sem volt hajlandó likviditást biztosítani (29).

| (107) | A Parex bankra vonatkozó végleges határozat elfogadását (valamint a jó és rossz bankra való felosztást) követően a likviditási támogatást átruházták a Citadele és a Reverta bankra. A Citadele már teljes egészében visszafizette a likviditási támogatás rá eső részét. A Reverta bankot a (19)c) pontban foglaltak szerint arra kötelezték, hogy korlátozza a számára nyújtott likviditási támogatás összegét. A Reverta részére ténylegesen biztosított likviditási támogatás összege azonban még a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban elfogadott legrosszabb forgatókönyv szerinti értéket is meghaladja. A kiegészítő likviditási támogatás a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott támogatáshoz képest nagyobb előnyhöz juttatja a Reverta bankot. Lettország nem állította, hogy piaci hitelezőként járt el, amikor likviditást biztosított, és nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat sem, amelyek alapján a Bizottság megállapíthatta volna, hogy a Reverta az állami források felhasználásával, a harmadik intézkedés formájában számára biztosított előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci viszonyoknak megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna. A likviditási támogatás egyik jellemzőjét sem módosították az összegén kívül, így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(107)

A Parex bankra vonatkozó végleges határozat elfogadását (valamint a jó és rossz bankra való felosztást) követően a likviditási támogatást átruházták a Citadele és a Reverta bankra. A Citadele már teljes egészében visszafizette a likviditási támogatás rá eső részét. A Reverta bankot a (19)c) pontban foglaltak szerint arra kötelezték, hogy korlátozza a számára nyújtott likviditási támogatás összegét. A Reverta részére ténylegesen biztosított likviditási támogatás összege azonban még a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban elfogadott legrosszabb forgatókönyv szerinti értéket is meghaladja. A kiegészítő likviditási támogatás a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott támogatáshoz képest nagyobb előnyhöz juttatja a Reverta bankot. Lettország nem állította, hogy piaci hitelezőként járt el, amikor likviditást biztosított, és nem szolgáltatott olyan bizonyítékokat sem, amelyek alapján a Bizottság megállapíthatta volna, hogy a Reverta az állami források felhasználásával, a harmadik intézkedés formájában számára biztosított előnnyel azonos előnyhöz a rendes piaci viszonyoknak megfelelő körülmények között is hozzájuthatott volna. A likviditási támogatás egyik jellemzőjét sem módosították az összegén kívül, így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül.

| (108) | A (106) és (107) preambulumbekezdés alapján, mivel a megnövelt összegű likviditási támogatás a jóváhagyott támogatási intézkedésekhez képest egyértelműen nagyobb előnyt jelent, ezért kiegészítő támogatásnak minősül (mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti összes feltétel változatlanul teljesül). |
| --- | --- |

(108)

A (106) és (107) preambulumbekezdés alapján, mivel a megnövelt összegű likviditási támogatás a jóváhagyott támogatási intézkedésekhez képest egyértelműen nagyobb előnyt jelent, ezért kiegészítő támogatásnak minősül (mivel a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti összes feltétel változatlanul teljesül).

6.2.   Az új kiegészítő támogatás összeegyeztethetőségének jogalapja

| (109) | A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szolgál. |
| --- | --- |

(109)

A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha az „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szolgál.

| (110) | Mivel a Parex (Lettország egykori piacvezető bankja) rendszerszempontból jelentőséggel bírt, és a támogatási intézkedések jóváhagyásakor hitelezési tevékenysége a lett gazdaság számára fontos volt, a Bizottság elismerte, hogy a lett gazdaságban súlyos következményekkel járt volna, ha nem sikerül orvosolni a bank nehézségeit. |
| --- | --- |

(110)

Mivel a Parex (Lettország egykori piacvezető bankja) rendszerszempontból jelentőséggel bírt, és a támogatási intézkedések jóváhagyásakor hitelezési tevékenysége a lett gazdaság számára fontos volt, a Bizottság elismerte, hogy a lett gazdaságban súlyos következményekkel járt volna, ha nem sikerül orvosolni a bank nehézségeit.

| (111) | A Parex megsegítésére jóváhagyott támogatási intézkedéseket a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, valamint a pénzügyi válsággal kapcsolatban elfogadott és a támogatás nyújtása idején érvényben lévő közlemények (30) alapján értékelték. |
| --- | --- |

(111)

A Parex megsegítésére jóváhagyott támogatási intézkedéseket a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban ezért a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerint, valamint a pénzügyi válsággal kapcsolatban elfogadott és a támogatás nyújtása idején érvényben lévő közlemények (30) alapján értékelték.

| (112) | A Bizottság szerint az első és a második intézkedéssel nyújtott kiegészítő támogatás jogalapja azonos, tekintettel végrehajtásuk időzítésére és a jóváhagyott intézkedésekhez való hasonlóságukra. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság szerint az első és a második intézkedéssel nyújtott kiegészítő támogatás jogalapja azonos, tekintettel végrehajtásuk időzítésére és a jóváhagyott intézkedésekhez való hasonlóságukra.

| (113) | A harmadik intézkedést illetően a Bizottságnak a bankokról szóló 2013. évi közleményben (31) szereplő aktualizált feltételek alapján kell megvizsgálnia a belső piaccal való összeegyeztethetőséget. Sőt, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell megvizsgálni minden olyan támogatást, amelyet részben vagy egészben a Bizottság engedélye nélkül (és ezért a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével) nyújtottak. Mivel a harmadik intézkedést 2011-től kezdve egészen mostanáig folyamatosan alkalmazták, ezért megállapítható, hogy a támogatást részben a bankokról szóló 2013. évi közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele, azaz 2013. augusztus 1. után nyújtották. |
| --- | --- |

(113)

A harmadik intézkedést illetően a Bizottságnak a bankokról szóló 2013. évi közleményben (31) szereplő aktualizált feltételek alapján kell megvizsgálnia a belső piaccal való összeegyeztethetőséget. Sőt, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően a bankokról szóló 2013. évi közlemény alapján kell megvizsgálni minden olyan támogatást, amelyet részben vagy egészben a Bizottság engedélye nélkül (és ezért a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével) nyújtottak. Mivel a harmadik intézkedést 2011-től kezdve egészen mostanáig folyamatosan alkalmazták, ezért megállapítható, hogy a támogatást részben a bankokról szóló 2013. évi közleménynek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele, azaz 2013. augusztus 1. után nyújtották.

6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége a belső piaccal

6.3.1.   Az első intézkedés esetében

| (114) | A Lettország által a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsön futamideje a folyósítás napjától (2009. május 22.) hét év (lejárat: 2016. május 21.), ezért meghaladja az első megmentési határozatban megállapított és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megerősített, legfeljebb ötéves futamidőt. Az intézkedést a Bizottságnak nem jelentették be. |
| --- | --- |

(114)

A Lettország által a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsön futamideje a folyósítás napjától (2009. május 22.) hét év (lejárat: 2016. május 21.), ezért meghaladja az első megmentési határozatban megállapított és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megerősített, legfeljebb ötéves futamidőt. Az intézkedést a Bizottságnak nem jelentették be.

| (115) | Az alárendelt kölcsönök futamidejének a határozatokban meghatározott időtartamot meghaladó mértékben történő meghosszabbítása formájában végrehajtott kiegészítő támogatási intézkedést illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a szükséges minimumra korlátozódott, ezért nem állapíthatta meg, hogy a belső piaccal való összeegyeztethetőség összes feltétele teljesült. |
| --- | --- |

(115)

Az alárendelt kölcsönök futamidejének a határozatokban meghatározott időtartamot meghaladó mértékben történő meghosszabbítása formájában végrehajtott kiegészítő támogatási intézkedést illetően a Bizottság kétségbe vonta, hogy a szükséges minimumra korlátozódott, ezért nem állapíthatta meg, hogy a belső piaccal való összeegyeztethetőség összes feltétele teljesült.

| (116) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban ezért emlékeztetett arra, hogy a megmentési határozatokban megállapítást nyert, hogy a Parex részére ötéves futamidővel jóváhagyott alárendelt kölcsön összege és futamideje is a szükséges minimumra korlátozódik. E következtetés alapján tehát a Bizottság a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősítette az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönt. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban ezért emlékeztetett arra, hogy a megmentési határozatokban megállapítást nyert, hogy a Parex részére ötéves futamidővel jóváhagyott alárendelt kölcsön összege és futamideje is a szükséges minimumra korlátozódik. E következtetés alapján tehát a Bizottság a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősítette az ötéves futamidejű alárendelt kölcsönt.

| (117) | A megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban bemutatott érvek alapján és új érvek hiányában a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatosan, hogy az ötéves helyett hétéves futamidőre nyújtott alárendelt kölcsönök futamideje összeegyeztethető-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(117)

A megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban bemutatott érvek alapján és új érvek hiányában a Bizottság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatosan, hogy az ötéves helyett hétéves futamidőre nyújtott alárendelt kölcsönök futamideje összeegyeztethető-e a belső piaccal.

| (118) | Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően Lettország által ismertetett, és az 5.1. szakaszban bemutatott új érvek fényében a Bizottságnak újra kell értékelnie, hogy a Lettország által a Parex részére hétéves futamidővel nyújtott alárendelt kölcsönök megfelelnek-e annak az összeegyeztethetőségi követelménynek, miszerint az állami támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia. |
| --- | --- |

(118)

Az eljárás megindításáról szóló határozatot követően Lettország által ismertetett, és az 5.1. szakaszban bemutatott új érvek fényében a Bizottságnak újra kell értékelnie, hogy a Lettország által a Parex részére hétéves futamidővel nyújtott alárendelt kölcsönök megfelelnek-e annak az összeegyeztethetőségi követelménynek, miszerint az állami támogatásnak a szükséges minimumra kell korlátozódnia.

| (119) | A bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a kitűzött cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekciónak a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. A Parex azzal a céllal részesült járulékos tőkének minősülő alárendelt kölcsönben, hogy továbbra is meg tudjon felelni a tőkemegfelelési mutatónak, és elegendő tőkével rendelkezzen az esetleges veszteségek eredményesebb elviseléséhez, mivel így elkerülhető, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban. |
| --- | --- |

(119)

A bankokról szóló 2008. évi közlemény szerint a támogatási intézkedés összegének és formájának szükségesnek kell lennie a kitűzött cél eléréséhez. Ez azt jelenti, hogy a tőkeinjekciónak a célkitűzés eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozódnia. A Parex azzal a céllal részesült járulékos tőkének minősülő alárendelt kölcsönben, hogy továbbra is meg tudjon felelni a tőkemegfelelési mutatónak, és elegendő tőkével rendelkezzen az esetleges veszteségek eredményesebb elviseléséhez, mivel így elkerülhető, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban.

| (120) | Az első megmentési határozatban a Lettország által közölt, vonatkozó lett jogszabályokon alapultak azok a minimumkövetelmények, amelyeket a Bizottság annak megállapításához vett figyelembe, hogy az alárendelt kölcsönök figyelembe vehetők-e a Parex járulékos tőkéjeként (32). Így megállapítást nyert, hogy az alárendelt kölcsön akkor minősülhet járulékos tőkének, ha futamideje legalább öt év. Ez a megállapítás a későbbi határozatokban sem változott. |
| --- | --- |

(120)

Az első megmentési határozatban a Lettország által közölt, vonatkozó lett jogszabályokon alapultak azok a minimumkövetelmények, amelyeket a Bizottság annak megállapításához vett figyelembe, hogy az alárendelt kölcsönök figyelembe vehetők-e a Parex járulékos tőkéjeként (32). Így megállapítást nyert, hogy az alárendelt kölcsön akkor minősülhet járulékos tőkének, ha futamideje legalább öt év. Ez a megállapítás a későbbi határozatokban sem változott.

| (121) | A Bizottság megvizsgálta a Lettország által közölt és a (30)–(39) preambulumbekezdésben bemutatott kiegészítő információkat, és elismerte, hogy további korlátozások miatt megváltoztak az alárendelt kölcsönök azon jellemzői, amelyek alapján teljes mértékben járulékos tőkének minősültek volna 2010-ig. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság megvizsgálta a Lettország által közölt és a (30)–(39) preambulumbekezdésben bemutatott kiegészítő információkat, és elismerte, hogy további korlátozások miatt megváltoztak az alárendelt kölcsönök azon jellemzői, amelyek alapján teljes mértékben járulékos tőkének minősültek volna 2010-ig.

| (122) | A Bizottság különösen azt emelte ki, hogy az alárendelt kölcsönök legrövidebb kezdeti futamidejének meghatározásában döntő szerepet játszott, hogyan befolyásolják a Bázel II. keretrendszer feltételei a Parex részére 2009-ben nyújtott alárendelt kölcsönök összegének járulékos tőkeként történő figyelembevételét. A Bázel II. amortizációs tényezőt az eredeti alárendelt kölcsön nyújtásakor kellőképpen figyelembe kellett venni a támogatási intézkedés végcéljának eléréséhez, vagyis a Parex megfelelő tőkeellátottságának biztosításához és annak elkerüléséhez, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság különösen azt emelte ki, hogy az alárendelt kölcsönök legrövidebb kezdeti futamidejének meghatározásában döntő szerepet játszott, hogyan befolyásolják a Bázel II. keretrendszer feltételei a Parex részére 2009-ben nyújtott alárendelt kölcsönök összegének járulékos tőkeként történő figyelembevételét. A Bázel II. amortizációs tényezőt az eredeti alárendelt kölcsön nyújtásakor kellőképpen figyelembe kellett venni a támogatási intézkedés végcéljának eléréséhez, vagyis a Parex megfelelő tőkeellátottságának biztosításához és annak elkerüléséhez, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban.

| (123) | A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a megmentési határozatok meghozatala idején Lettország által ismertetett feltételezések és előrejelzések kellőképpen és teljes mértékben tükrözték volna az alárendelt kölcsönök Bázel II. szabályok szerinti amortizációját a (37) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, akkor az alárendelt kölcsönök futamidejének meghatározása eltérő eredménnyel zárult volna, és öt helyett hét év lett volna a szükséges legrövidebb futamidő. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben a megmentési határozatok meghozatala idején Lettország által ismertetett feltételezések és előrejelzések kellőképpen és teljes mértékben tükrözték volna az alárendelt kölcsönök Bázel II. szabályok szerinti amortizációját a (37) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, akkor az alárendelt kölcsönök futamidejének meghatározása eltérő eredménnyel zárult volna, és öt helyett hét év lett volna a szükséges legrövidebb futamidő.

| (124) | A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének a harmadik megmentési határozatban bemutatott értékelése többek között a lett hatóságok azon kötelezettségvállalására támaszkodott, miszerint a Parex bankban lévő részvényeiket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Parex javára végrehajtott első megmentési intézkedéstől számított három éven belül (33), vagyis 2011-ig értékesítik. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének a harmadik megmentési határozatban bemutatott értékelése többek között a lett hatóságok azon kötelezettségvállalására támaszkodott, miszerint a Parex bankban lévő részvényeiket a lehető leghamarabb, de legkésőbb a Parex javára végrehajtott első megmentési intézkedéstől számított három éven belül (33), vagyis 2011-ig értékesítik.

| (125) | E körülményekre figyelemmel a Bizottság úgy véli, hogy hét év tekinthető a szükséges legrövidebb futamidőnek ahhoz, hogy a Lettország által nyújtott alárendelt kölcsönök teljes mértékben járulékos tőkének minősüljenek, a Parex pedig megfeleljen a célul kitűzött tőkemegfelelési mutatónak, ami a lett bankrendszer stabilitásának megőrzéséhez és a bank értékesítésére tett kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges. |
| --- | --- |

(125)

E körülményekre figyelemmel a Bizottság úgy véli, hogy hét év tekinthető a szükséges legrövidebb futamidőnek ahhoz, hogy a Lettország által nyújtott alárendelt kölcsönök teljes mértékben járulékos tőkének minősüljenek, a Parex pedig megfeleljen a célul kitűzött tőkemegfelelési mutatónak, ami a lett bankrendszer stabilitásának megőrzéséhez és a bank értékesítésére tett kötelezettségvállalás teljesítéséhez szükséges.

6.3.2.   Az alárendelt kölcsönök futamidejének be nem jelentett meghosszabbítása (második intézkedés) esetében

| (126) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének 18 hónapos meghosszabbításával nyújtott kiegészítő támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a meglevő értékelés szerint az alárendelt kölcsönök futamideje ötéves időtartam esetén korlátozódott volna a szükséges minimumra, és nem merültek fel olyan új érvek, amelyek alátámasztották volna az összeegyeztethetőséget. |
| --- | --- |

(126)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének 18 hónapos meghosszabbításával nyújtott kiegészítő támogatás a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a meglevő értékelés szerint az alárendelt kölcsönök futamideje ötéves időtartam esetén korlátozódott volna a szükséges minimumra, és nem merültek fel olyan új érvek, amelyek alátámasztották volna az összeegyeztethetőséget.

| (127) | Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően Lettország által közölt információkra figyelemmel a Bizottság megjegyezte, hogy a minimális tőkeszükségletet illetően 2013-ban változások következtek be a szabályozásban (34). |
| --- | --- |

(127)

Az eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően Lettország által közölt információkra figyelemmel a Bizottság megjegyezte, hogy a minimális tőkeszükségletet illetően 2013-ban változások következtek be a szabályozásban (34).

| (128) | Ezzel kapcsolatosan benyújtották a Bizottsághoz a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság Citadele számára küldött, 2013. március 1-jei levelét. A levél a bankfelügyelet véleményét tartalmazza arról a belső tőkemegfelelés-értékelési jelentésről, amelyet a Citadele 2012. június 30-án nyújtott be a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsághoz a pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- |

(128)

Ezzel kapcsolatosan benyújtották a Bizottsághoz a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság Citadele számára küldött, 2013. március 1-jei levelét. A levél a bankfelügyelet véleményét tartalmazza arról a belső tőkemegfelelés-értékelési jelentésről, amelyet a Citadele 2012. június 30-án nyújtott be a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsághoz a pénzügyi helyzetéről.

| (129) | A 2013. március 1-jei levél először felhívja a figyelmet arra, hogy a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság szakpolitikai dokumentumai szerint minden banknak 10 % felett kell tartania a tőkemegfelelési mutatóját. Ezután világosan leszögezi, hogy „amennyiben a bank és a konszolidációs csoport tőkemegfelelési mutatója 10 % alá csökken, akkor a bank és a konszolidációs csoport tőkeellátottsága nem megfelelő, a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság pedig korrekciós intézkedéseket hozhat, például korlátozhatja a bank tevékenységeit”. A Citadele és konszolidációs csoportja tekintetében a levél hozzáteszi, hogy a Citadele tevékenységeiből eredő fennálló és lehetséges kockázatok fedezése érdekében a csoport tőkemegfelelési mutatójának 2013 végére el kell érnie a [...] %-ot. |
| --- | --- |

(129)

A 2013. március 1-jei levél először felhívja a figyelmet arra, hogy a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság szakpolitikai dokumentumai szerint minden banknak 10 % felett kell tartania a tőkemegfelelési mutatóját. Ezután világosan leszögezi, hogy „amennyiben a bank és a konszolidációs csoport tőkemegfelelési mutatója 10 % alá csökken, akkor a bank és a konszolidációs csoport tőkeellátottsága nem megfelelő, a Pénz- és Tőkepiaci Bizottság pedig korrekciós intézkedéseket hozhat, például korlátozhatja a bank tevékenységeit”. A Citadele és konszolidációs csoportja tekintetében a levél hozzáteszi, hogy a Citadele tevékenységeiből eredő fennálló és lehetséges kockázatok fedezése érdekében a csoport tőkemegfelelési mutatójának 2013 végére el kell érnie a [...] %-ot.

| (130) | E levél alapján a Bizottság elismeri, hogy a Citadele tőkemegfelelési mutatójának 2013 végén legalább 10 % felett kellett lennie ahhoz, hogy a bank teljes körűen folytathassa tovább a tevékenységeit. |
| --- | --- |

(130)

E levél alapján a Bizottság elismeri, hogy a Citadele tőkemegfelelési mutatójának 2013 végén legalább 10 % felett kellett lennie ahhoz, hogy a bank teljes körűen folytathassa tovább a tevékenységeit.

| (131) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alárendelt kölcsönök formájában megvalósított állami támogatási intézkedés végcélja a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglaltak szerint a Parex (2010 után a Citadele) megfelelő tőkeellátottságának biztosítása volt annak elkerülése érdekében, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alárendelt kölcsönök formájában megvalósított állami támogatási intézkedés végcélja a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglaltak szerint a Parex (2010 után a Citadele) megfelelő tőkeellátottságának biztosítása volt annak elkerülése érdekében, hogy komoly zavar következzen be a lett gazdaságban.

| (132) | A Bizottság ezért egyetért azzal, hogy Lettországnak 2013 júniusában korrekciós intézkedéseket kellett hoznia azon kockázatok elkerülésére, amelyek abból fakadtak volna, hogy a Citadele nem tud megfelelni a váratlanul szigorodó felügyeleti követelményeknek. Az új követelményekhez viszonyítva esetlegesen felmerülő tőkehiány kezelésére kizárólag az alábbi lehetőségek álltak rendelkezésre:






  a) | kiegészítő tőkeinjekció alapvető tőke vagy járulékos tőke formájában (pl. újabb alárendelt kölcsönökkel) |
| --- | --- | --- |

(132)

A Bizottság ezért egyetért azzal, hogy Lettországnak 2013 júniusában korrekciós intézkedéseket kellett hoznia azon kockázatok elkerülésére, amelyek abból fakadtak volna, hogy a Citadele nem tud megfelelni a váratlanul szigorodó felügyeleti követelményeknek. Az új követelményekhez viszonyítva esetlegesen felmerülő tőkehiány kezelésére kizárólag az alábbi lehetőségek álltak rendelkezésre:

a)

kiegészítő tőkeinjekció alapvető tőke vagy járulékos tőke formájában (pl. újabb alárendelt kölcsönökkel)

| b) | a már folyósított alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítása a kölcsönök amortizációs kulcsának módosítása érdekében, lehetővé téve, hogy a kölcsönök nagyobb hányada számítson bele a bank tőkéjébe. |
| --- | --- |

b)

a már folyósított alárendelt kölcsönök futamidejének meghosszabbítása a kölcsönök amortizációs kulcsának módosítása érdekében, lehetővé téve, hogy a kölcsönök nagyobb hányada számítson bele a bank tőkéjébe.

| (133) | A 2. táblázat összehasonlítást tartalmaz arról a két helyzetről, amelyben minden paraméter megegyezik azzal a kivétellel, hogy az egyikben az alárendelt kölcsönök futamidejét (a második intézkedésnek megfelelően) 2013-ban meghosszabbították, míg a másikban az eredetileg folyósított kölcsön feltételeihez képest változatlanul hagyták. A számítás alapján a Bizottság megállapította, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének változatlanul hagyása és minden egyéb tényező egyezése esetén oda vezetett volna, hogy a Citadele 2013 végére nem tudja elérni a 10 %-os tőkemegfelelési mutatót.

  2. táblázat


  A tőkemegfelelési mutató összehasonlítása a futamidő meghosszabbításával és a futamidő meghosszabbítása nélkül:







  Tőkemegfelelési mutató (%) | 2013. december 31. |
| --- | --- | --- |
| Pénzügyi előrejelzések a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítása előtt (2013. júniusi adatok) | 9,75 |
| Tényleges számadatok 2013. december 31-én a futamidő meghosszabbítása esetén | 10,30 (35) |
| Feltételezett érték a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítása nélküli helyzetben | 9,30 |

(133)

A 2. táblázat összehasonlítást tartalmaz arról a két helyzetről, amelyben minden paraméter megegyezik azzal a kivétellel, hogy az egyikben az alárendelt kölcsönök futamidejét (a második intézkedésnek megfelelően) 2013-ban meghosszabbították, míg a másikban az eredetileg folyósított kölcsön feltételeihez képest változatlanul hagyták. A számítás alapján a Bizottság megállapította, hogy az alárendelt kölcsönök futamidejének változatlanul hagyása és minden egyéb tényező egyezése esetén oda vezetett volna, hogy a Citadele 2013 végére nem tudja elérni a 10 %-os tőkemegfelelési mutatót.

2. táblázat

A tőkemegfelelési mutató összehasonlítása a futamidő meghosszabbításával és a futamidő meghosszabbítása nélkül:

Tőkemegfelelési mutató (%)

2013. december 31.

Pénzügyi előrejelzések a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítása előtt (2013. júniusi adatok)

9,75

Tényleges számadatok 2013. december 31-én a futamidő meghosszabbítása esetén

10,30 (35)

Feltételezett érték a futamidő 18 hónappal való meghosszabbítása nélküli helyzetben

9,30

| (134) | Tekintettel arra, hogy:






  a) | az új tőkekövetelménynek 2013. december 31-ig meg kellett felelni, |
| --- | --- | --- |

(134)

Tekintettel arra, hogy:

a)

az új tőkekövetelménynek 2013. december 31-ig meg kellett felelni,

| b) | a vagyonkezelési üzletágat 2013. december 31-ig értékesíteni kellett, és |
| --- | --- |

b)

a vagyonkezelési üzletágat 2013. december 31-ig értékesíteni kellett, és

| c) | az alárendelt kölcsönök amortizációja közvetlenül befolyásolja a tőkemegfelelési mutatót, |
| --- | --- |

c)

az alárendelt kölcsönök amortizációja közvetlenül befolyásolja a tőkemegfelelési mutatót,

a Bizottság elismeri, hogy a második intézkedés hatékony és eredményes megoldást jelentett annak biztosítására, hogy a Citadele megfeleljen a rá vonatkozó új tőkemegfelelési követelményeknek, a futamidőt pedig e cél eléréséhez szükséges legrövidebb idővel hosszabbították meg. A megoldás nem vonta maga után új tőke bevonását (habár szükségessé tette, hogy Lettország eltekintsen azon pénzeszközök visszakövetelésétől, amelyek visszafizetése egyébként esedékes lett volna), ugyanakkor teljesítette a felügyelet kérését, amely a pénzügyi stabilitás megóvásának szükségességén alapult.

| (135) | A Bizottság szintén pozitívan értékelte, hogy a Citadele tőkemegfelelési mutatója 2013. december 31-én némileg a minimálisan előírt 10 % (36) felett volt, ami megerősíti a Bizottság azon álláspontját, hogy a futamidő 18 hónapos meghosszabbítása a szükséges legrövidebb időre korlátozódott. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság szintén pozitívan értékelte, hogy a Citadele tőkemegfelelési mutatója 2013. december 31-én némileg a minimálisan előírt 10 % (36) felett volt, ami megerősíti a Bizottság azon álláspontját, hogy a futamidő 18 hónapos meghosszabbítása a szükséges legrövidebb időre korlátozódott.

6.3.3.   A Reverta részére nyújtott, be nem jelentett likviditási támogatás (a harmadik intézkedés)

| (136) | Lettország 2011 óta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben nyújtott likviditási támogatást a Reverta számára az alapeset és a legrosszabb forgatókönyv vonatkozásában egyaránt. Az említett korlátokat a 3. táblázat tartalmazza (37). A Reverta javára nyújtott likviditási támogatás (Lettország által a szerkezetátalakítási terv a 2014 januárjában benyújtott felülvizsgált változatában közölt) tényleges összegei a 4. táblázat szerint folyamatosan meghaladták a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt korlátokat.

  3. táblázat


  A Reverta bankra vonatkozó likviditási felső korlátok a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglaltak szerint:











  millió LVL | 2010.8.1. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alapeset | 458 | 446 | 419 | 349 | 315 |
| A legjobb forgatókönyv szerint | 458 | 446 | 419 | 356 | 322 |
| A legrosszabb forgatókönyv szerint | 458 | 446 | 419 | 344 | 307 |

(136)

Lettország 2011 óta a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben nyújtott likviditási támogatást a Reverta számára az alapeset és a legrosszabb forgatókönyv vonatkozásában egyaránt. Az említett korlátokat a 3. táblázat tartalmazza (37). A Reverta javára nyújtott likviditási támogatás (Lettország által a szerkezetátalakítási terv a 2014 januárjában benyújtott felülvizsgált változatában közölt) tényleges összegei a 4. táblázat szerint folyamatosan meghaladták a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előírt korlátokat.

3. táblázat

A Reverta bankra vonatkozó likviditási felső korlátok a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban foglaltak szerint:

millió LVL

2010.8.1.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

Alapeset

458

446

419

349

315

A legjobb forgatókönyv szerint

458

446

419

356

322

A legrosszabb forgatókönyv szerint

458

446

419

344

307

4. táblázat

A Reverta javára nyújtott likviditási támogatás tényleges összegei

| millió LVL | 2010.8.1. | 2010.12.31. | 2011.12.31. | 2012.12.31. | 2013.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A likviditási támogatás kintlévő összege | 446 | 446 | 428 | 385 | 363 |

millió LVL

2010.8.1.

2010.12.31.

2011.12.31.

2012.12.31.

2013.12.31.

A likviditási támogatás kintlévő összege

446

446

428

385

363

| (137) | A Bizottság az első megmentési határozatban először jóváhagyta a Reverta részére nyújtott likviditási támogatást a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatási intézkedések között, állami betétek formájában. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság az első megmentési határozatban először jóváhagyta a Reverta részére nyújtott likviditási támogatást a belső piaccal összeegyeztethető állami támogatási intézkedések között, állami betétek formájában.

| (138) | A Parex bankra vonatkozó végleges határozat elfogadását (valamint a Parex jó és rossz bankra való felosztást) követően a likviditási támogatást átruházták a Citadele és a Reverta bankra. A Citadele a likviditási támogatás rá eső részét már teljes egészében visszafizette, a Reverta banknak ugyanakkor korlátoznia kellett a számára nyújtott likviditási támogatás összegét. A Reverta részére ténylegesen biztosított likviditási támogatás összege azonban meghaladja a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban elfogadott teljes összeget. |
| --- | --- |

(138)

A Parex bankra vonatkozó végleges határozat elfogadását (valamint a Parex jó és rossz bankra való felosztást) követően a likviditási támogatást átruházták a Citadele és a Reverta bankra. A Citadele a likviditási támogatás rá eső részét már teljes egészében visszafizette, a Reverta banknak ugyanakkor korlátoznia kellett a számára nyújtott likviditási támogatás összegét. A Reverta részére ténylegesen biztosított likviditási támogatás összege azonban meghaladja a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban elfogadott teljes összeget.

| (139) | A szerkezetátalakítási terv Parex bankra vonatkozó végleges határozatban bemutatott értékelésének alapjául a Reverta bankba várhatóan beáramló likviditásra vonatkozóan akkoriban ismertetett feltételezések szolgálnak. A beáramló likviditás lehetővé tette volna, hogy a Reverta elkezdje visszafizetni a legfeljebb a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előre meghatározott értékben elhelyezett állami betétek formájában nyújtott likviditási támogatást (38). |
| --- | --- |

(139)

A szerkezetátalakítási terv Parex bankra vonatkozó végleges határozatban bemutatott értékelésének alapjául a Reverta bankba várhatóan beáramló likviditásra vonatkozóan akkoriban ismertetett feltételezések szolgálnak. A beáramló likviditás lehetővé tette volna, hogy a Reverta elkezdje visszafizetni a legfeljebb a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előre meghatározott értékben elhelyezett állami betétek formájában nyújtott likviditási támogatást (38).

| (140) | A várhatóan kifizetetlenül maradó tartozások összege a Parex bankra vonatkozó végleges határozat szerint (alapesetben) [0–100] millió LVL értéktől (a legrosszabb forgatókönyv szerinti) [100–200] millió LVL értékig terjedt. A Lettország által bemutatott legutóbbi cash flow-előrejelzések alapján azonban a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás előreláthatóan 2017-ig meghaladja a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megállapított korlátot, ahogy azt az 5. táblázat bemutatja:

  5. táblázat


  A Reverta számára biztosított likviditás többletösszege a 2010. évi szerkezetátalakítási tervhez képest










  millió LVL | 2014.12.31. | 2015.12.31. | 2016.12.31. | 2017.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A legrosszabb forgatókönyv (eredeti szerkezetátalakítási terv) szerint | [250–300] | [250–300] | [200–250] | [150–200] |
| Becsült likviditási támogatás (a szerkezetátalakítási terv 2014. évi aktualizált változata szerint) | [300–350] | [250–300] | [250–300] | [250–300] |
| Különbség | (...) | (...) | (...) | (...) |

(140)

A várhatóan kifizetetlenül maradó tartozások összege a Parex bankra vonatkozó végleges határozat szerint (alapesetben) [0–100] millió LVL értéktől (a legrosszabb forgatókönyv szerinti) [100–200] millió LVL értékig terjedt. A Lettország által bemutatott legutóbbi cash flow-előrejelzések alapján azonban a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás előreláthatóan 2017-ig meghaladja a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban megállapított korlátot, ahogy azt az 5. táblázat bemutatja:

5. táblázat

A Reverta számára biztosított likviditás többletösszege a 2010. évi szerkezetátalakítási tervhez képest

millió LVL

2014.12.31.

2015.12.31.

2016.12.31.

2017.12.31.

A legrosszabb forgatókönyv (eredeti szerkezetátalakítási terv) szerint

[250–300]

[250–300]

[200–250]

[150–200]

Becsült likviditási támogatás (a szerkezetátalakítási terv 2014. évi aktualizált változata szerint)

[300–350]

[250–300]

[250–300]

[250–300]

Különbség

(...)

(...)

(...)

(...)

| (141) | A Bizottság megérti, hogy tekintettel az alábbi nehézségekre:






  a) | a szerkezetátalakítási tervben előirányzotthoz képest alacsonyabb eszközminőség és -érték, és |
| --- | --- | --- |

(141)

A Bizottság megérti, hogy tekintettel az alábbi nehézségekre:

a)

a szerkezetátalakítási tervben előirányzotthoz képest alacsonyabb eszközminőség és -érték, és

| b) | a biztosítékok lassabb visszakövetelése és a hitelezőkkel folytatott jogvita, |
| --- | --- |

b)

a biztosítékok lassabb visszakövetelése és a hitelezőkkel folytatott jogvita,

a Parex bankra vonatkozó végleges határozat elfogadásakor tervezetthez képest kétéves késedelem alakult ki a pénzeszközök visszakövetelésében (ahogy az a (45) preambulumbekezdésben is szerepel). E késedelem az állami támogatás növelését tette szükségessé.

| (142) | Ezért a likviditási támogatás szükségességét fokozta, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előrejelzetthez képest a Reverta pénzügyi helyzete egyre romlott. A Bizottság megjegyzi, hogy a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás az elmúlt években fokozatosan nőtt arra tekintettel, hogy a Reverta a követelések érvényesítése terén nehézségekkel küzdött. |
| --- | --- |

(142)

Ezért a likviditási támogatás szükségességét fokozta, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előrejelzetthez képest a Reverta pénzügyi helyzete egyre romlott. A Bizottság megjegyzi, hogy a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás az elmúlt években fokozatosan nőtt arra tekintettel, hogy a Reverta a követelések érvényesítése terén nehézségekkel küzdött.

| (143) | Ahogy az (56) preambulumbekezdésben is szerepel, Lettország úgy véli, hogy mivel a 118,7 millió LVL összegű likviditási támogatásból mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak tőkévé, a fennmaradó 69,2 millió LVL túlzott mértékű likviditási támogatást eredményezett, amely megközelítőleg ugyanezen összeggel haladta meg a megengedett értéket. |
| --- | --- |

(143)

Ahogy az (56) preambulumbekezdésben is szerepel, Lettország úgy véli, hogy mivel a 118,7 millió LVL összegű likviditási támogatásból mindössze 49,5 millió LVL-t alakítottak tőkévé, a fennmaradó 69,2 millió LVL túlzott mértékű likviditási támogatást eredményezett, amely megközelítőleg ugyanezen összeggel haladta meg a megengedett értéket.

| (144) | A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (63) preambulumbekezdésének b) pontjában leírtak szerint csak az állami betétek alakíthatók át tőkévé. A Bizottság ezért úgy véli, hogy nem eredményez automatikusan túlzott mértékű likviditási támogatást, ha a likviditási támogatás kisebb részét alakítják tőkévé. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (63) preambulumbekezdésének b) pontjában leírtak szerint csak az állami betétek alakíthatók át tőkévé. A Bizottság ezért úgy véli, hogy nem eredményez automatikusan túlzott mértékű likviditási támogatást, ha a likviditási támogatás kisebb részét alakítják tőkévé.

| (145) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Reverta banki engedélyét 2011-ben visszavonták, így már nem volt szükség arra, hogy további likviditási támogatási összeget alakítsanak tőkévé a jogszabályban előírt fizetőképességi mutatónak való megfelelés érdekében. A Bizottság következésképpen elismeri, hogy a tőkekövetelmények megszűnése (39) lehetővé tette, hogy Lettország alacsonyabb összegű feltőkésítési támogatást nyújtson a Reverta részére, mint a határozatokban jóváhagyott maximális feltőkésítési összeg. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Reverta banki engedélyét 2011-ben visszavonták, így már nem volt szükség arra, hogy további likviditási támogatási összeget alakítsanak tőkévé a jogszabályban előírt fizetőképességi mutatónak való megfelelés érdekében. A Bizottság következésképpen elismeri, hogy a tőkekövetelmények megszűnése (39) lehetővé tette, hogy Lettország alacsonyabb összegű feltőkésítési támogatást nyújtson a Reverta részére, mint a határozatokban jóváhagyott maximális feltőkésítési összeg.

| (146) | A követelések érvényesítése terén a Reverta előtt álló nehézségekre és a banki engedély visszavonását követően szükséges, korlátozott összegű feltőkésítésre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás a felszámolási eljárás szabályos lebonyolításához szükséges minimumra korlátozódott. |
| --- | --- |

(146)

A követelések érvényesítése terén a Reverta előtt álló nehézségekre és a banki engedély visszavonását követően szükséges, korlátozott összegű feltőkésítésre figyelemmel a Bizottság megállapította, hogy a Reverta számára nyújtott likviditási támogatás a felszámolási eljárás szabályos lebonyolításához szükséges minimumra korlátozódott.

| (147) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a kiegészítő likviditási támogatás összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt tehermegosztási követelménnyel. A Bizottság kiemeli, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény 77. pontja értelmében a Parex korábbi részvényeseinek tőkéje teljes egészében leírásra került, és Lettország nemrég vállalta, hogy meggátolja, hogy alárendelt hitelezők kiegészítő támogatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a kiegészítő likviditási támogatás összhangban van a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt tehermegosztási követelménnyel. A Bizottság kiemeli, hogy a bankokról szóló 2013. évi közlemény 77. pontja értelmében a Parex korábbi részvényeseinek tőkéje teljes egészében leírásra került, és Lettország nemrég vállalta, hogy meggátolja, hogy alárendelt hitelezők kiegészítő támogatásban részesüljenek.

6.3.4.   A Citadele vagyonkezelési üzletágának értékesítésére tett kötelezettségvállalás megszegése (negyedik intézkedés) esetében

| (148) | A lett hatóságok előadták, hogy a jelenlegi nehéz piaci viszonyok miatt Lettországnak nem sikerült érdeklődő vevőket találnia a Citadele vagyonkezelési üzletágára az előírt határidőn belül, és erre előre látható időn belül sem lát esélyt. |
| --- | --- |

(148)

A lett hatóságok előadták, hogy a jelenlegi nehéz piaci viszonyok miatt Lettországnak nem sikerült érdeklődő vevőket találnia a Citadele vagyonkezelési üzletágára az előírt határidőn belül, és erre előre látható időn belül sem lát esélyt.

| (149) | A lett hatóságok emlékeztettek arra, hogy a Citadele értékesítése más kötelezettségvállalások mellett azon kulcsfontosságú intézkedések közé sorolható, amelyekkel orvosolható a támogatási intézkedések okozta versenytorzulás. Mivel azonban a Citadele pénzügyi helyzete a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előirányzotthoz képest egyre romlott, nem sikerült a bankot az előírt időn belül értékesíteni. |
| --- | --- |

(149)

A lett hatóságok emlékeztettek arra, hogy a Citadele értékesítése más kötelezettségvállalások mellett azon kulcsfontosságú intézkedések közé sorolható, amelyekkel orvosolható a támogatási intézkedések okozta versenytorzulás. Mivel azonban a Citadele pénzügyi helyzete a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban előirányzotthoz képest egyre romlott, nem sikerült a bankot az előírt időn belül értékesíteni.

| (150) | Lettország továbbá előadta, hogy a vagyonkezelési üzletág és a Citadele együttes értékesítése esetén fokozódik majd a piaci érdeklődés a Citadele iránt, az értékesítésre nyitva álló időszak meghosszabbítása esetén pedig nagyobb a valószínűség a Citadele reprivatizációjára. |
| --- | --- |

(150)

Lettország továbbá előadta, hogy a vagyonkezelési üzletág és a Citadele együttes értékesítése esetén fokozódik majd a piaci érdeklődés a Citadele iránt, az értékesítésre nyitva álló időszak meghosszabbítása esetén pedig nagyobb a valószínűség a Citadele reprivatizációjára.

| (151) | A Bizottság elismeri, hogy a Citadele rosszabb pénzügyi helyzetben van, mint ahogy arra az eredeti szerkezetátalakítási tervben számítottak. Ezt a megállapítást az ellenőrző megbízott (40) és a 6. táblázatban látható mutatószámok is megerősítették.

  6. táblázat


  A fő pénzügyi mutatószámok összevetése a szerkezetátalakítási tervvel | 2013.12.31. |
| --- | --- | --- |
| | A szerkezetátalakítási terv | Tényleges |
| Működési költségek/összes bevétel | [50–60] | 57,0 % |
| Értékvesztések/nettó hitelek | [0–5] | 2,0 % |
| Nettó bevétel (veszteség) millió LVL-ben | [20–30] | 10,8 % |
| Tőkearányos jövedelmezőség (%) | [20–30] | 8,1 % |
| Saját tőke/eszközök összesen | [5–10] | 6,9 % |
| Tőkemegfelelési mutató | [10–20] | 11,7 % |

(151)

A Bizottság elismeri, hogy a Citadele rosszabb pénzügyi helyzetben van, mint ahogy arra az eredeti szerkezetátalakítási tervben számítottak. Ezt a megállapítást az ellenőrző megbízott (40) és a 6. táblázatban látható mutatószámok is megerősítették.

6. táblázat

A fő pénzügyi mutatószámok összevetése a szerkezetátalakítási tervvel

2013.12.31.

A szerkezetátalakítási terv

Tényleges

Működési költségek/összes bevétel

[50–60]

57,0 %

Értékvesztések/nettó hitelek

[0–5]

2,0 %

Nettó bevétel (veszteség) millió LVL-ben

[20–30]

10,8 %

Tőkearányos jövedelmezőség (%)

[20–30]

8,1 %

Saját tőke/eszközök összesen

[5–10]

6,9 %

Tőkemegfelelési mutató

[10–20]

11,7 %

Tekintettel arra, hogy a Citadele nyereségessége elmaradt az eredeti szerkezetátalakítási tervben várt szinttől, a Bizottság megérti, hogy a bank szűk határidőn belüli értékesítése nehézséget jelent.

| (152) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vagyonkezelési üzletág értékesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás a Citadele értékesítésére vonatkozó kötelezettségvállalással együtt azért szerepelt a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban, hogy korlátozza a versenytorzulást, mivel lehetővé teszi, hogy a versenytársak ajánlatot tegyenek az említett vállalkozásokra (41). |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a vagyonkezelési üzletág értékesítésére vonatkozó kötelezettségvállalás a Citadele értékesítésére vonatkozó kötelezettségvállalással együtt azért szerepelt a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban, hogy korlátozza a versenytorzulást, mivel lehetővé teszi, hogy a versenytársak ajánlatot tegyenek az említett vállalkozásokra (41).

| (153) | A Bizottság pozitívan értékeli, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozatalát követően a Citadele a piaci érdeklődés felmérésére értékesítési eljárást indított, emellett a lehető legjobb értékesítési stratégia kidolgozása céljából független szakértőt nevezett ki a (61) és (62) preambulumbekezdésben leírtak szerint, tehát jóhiszeműen megpróbálta teljesíteni az említett kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság pozitívan értékeli, hogy a Parex bankra vonatkozó végleges határozat meghozatalát követően a Citadele a piaci érdeklődés felmérésére értékesítési eljárást indított, emellett a lehető legjobb értékesítési stratégia kidolgozása céljából független szakértőt nevezett ki a (61) és (62) preambulumbekezdésben leírtak szerint, tehát jóhiszeműen megpróbálta teljesíteni az említett kötelezettségvállalásokat.

| (154) | A Bizottság megjegyzi, hogy Lettország jelenleg a 2009-ben vállalt határidőkhöz képest meg szeretné hosszabbítani a vagyonkezelési üzletág értékesítésének lebonyolítására nyitva álló időt. Lettország módosítani szeretné a Parex bankra vonatkozó végleges határozatot a vagyonkezelési üzletág értékesítésére vonatkozó eredeti határidő elhalasztásával annak érdekében, hogy a (64)–(68) preambulumbekezdésekben ismertetett kiegészítő kötelezettségvállalásoknak megfelelően az üzletágat a Citadele bankkal együtt értékesítse. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megjegyzi, hogy Lettország jelenleg a 2009-ben vállalt határidőkhöz képest meg szeretné hosszabbítani a vagyonkezelési üzletág értékesítésének lebonyolítására nyitva álló időt. Lettország módosítani szeretné a Parex bankra vonatkozó végleges határozatot a vagyonkezelési üzletág értékesítésére vonatkozó eredeti határidő elhalasztásával annak érdekében, hogy a (64)–(68) preambulumbekezdésekben ismertetett kiegészítő kötelezettségvállalásoknak megfelelően az üzletágat a Citadele bankkal együtt értékesítse.

6.3.5.   A versenytorzulást csökkentő és a tehermegosztást növelő kompenzációs intézkedések

| (155) | Ahhoz, hogy a Bizottság hozzájáruljon eredeti határozatai módosításához, a változásoknak új kötelezettségvállalásokon kell alapulniuk, amelyek egyenértékűnek tekinthetők az eredeti kötelezettségvállalásokkal (42). Ebben az esetben a támogatási intézkedések csak akkor maradnának a belső piaccal összeegyeztethetők a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően, ha az eredeti határozat általános egyensúlya megmarad. A módosított kötelezettségvállalások az eredeti egyensúly megőrzése érdekében nem ronthatják a támogatás kedvezményezettjének életképességét, és a kötelezettségvállalásoknak együttesen tehermegosztás és kompenzációs intézkedés tekintetében legalább egyenértékűnek kell lenniük, figyelembe véve a vonatkozó bizottsági közleményekben megfogalmazott követelményeket. |
| --- | --- |

(155)

Ahhoz, hogy a Bizottság hozzájáruljon eredeti határozatai módosításához, a változásoknak új kötelezettségvállalásokon kell alapulniuk, amelyek egyenértékűnek tekinthetők az eredeti kötelezettségvállalásokkal (42). Ebben az esetben a támogatási intézkedések csak akkor maradnának a belső piaccal összeegyeztethetők a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően, ha az eredeti határozat általános egyensúlya megmarad. A módosított kötelezettségvállalások az eredeti egyensúly megőrzése érdekében nem ronthatják a támogatás kedvezményezettjének életképességét, és a kötelezettségvállalásoknak együttesen tehermegosztás és kompenzációs intézkedés tekintetében legalább egyenértékűnek kell lenniük, figyelembe véve a vonatkozó bizottsági közleményekben megfogalmazott követelményeket.

| (156) | A Bizottság e tekintetben pozitívan értékeli a Lettország által bemutatott és a (64)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásokat, mivel azok hozzájárulnak az első, a második, a harmadik és a negyedik intézkedés által esetlegesen okozott versenytorzulás kiigazításához, valamint a kedvezményezettek részvényesei közötti megfelelő tehermegosztás biztosításához. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság e tekintetben pozitívan értékeli a Lettország által bemutatott és a (64)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásokat, mivel azok hozzájárulnak az első, a második, a harmadik és a negyedik intézkedés által esetlegesen okozott versenytorzulás kiigazításához, valamint a kedvezményezettek részvényesei közötti megfelelő tehermegosztás biztosításához.

| (157) | A szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza a versenytorzulás korlátozása érdekében hatékony és arányos intézkedések alkalmazására szólít fel. |
| --- | --- |

(157)

A szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza a versenytorzulás korlátozása érdekében hatékony és arányos intézkedések alkalmazására szólít fel.

| (158) | A Parex bankra vonatkozó végleges határozat több ilyen intézkedést tartalmazott, amelyek közül kulcsfontosságú volt Lettország azon kötelezettségvállalása, hogy a Citadele bankot 2015. december 31-ig értékesíti, illetve az értékesítés érdekében eljár (43). A Bizottság a Parex részére nyújtott állami támogatásból fakadó versenytorzulások elkerüléséhez a Citadele méretének csökkentésével és piaci jelenlétének visszaszorításával együtt elegendőnek és megfelelőnek találta a Citadele említett határidőn belüli értékesítésére irányuló kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(158)

A Parex bankra vonatkozó végleges határozat több ilyen intézkedést tartalmazott, amelyek közül kulcsfontosságú volt Lettország azon kötelezettségvállalása, hogy a Citadele bankot 2015. december 31-ig értékesíti, illetve az értékesítés érdekében eljár (43). A Bizottság a Parex részére nyújtott állami támogatásból fakadó versenytorzulások elkerüléséhez a Citadele méretének csökkentésével és piaci jelenlétének visszaszorításával együtt elegendőnek és megfelelőnek találta a Citadele említett határidőn belüli értékesítésére irányuló kötelezettségvállalásokat.

| (159) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a Parex számára a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest az eredetileg hosszabb futamidejű alárendelt kölcsön és a futamidő 2013-ban 18 hónappal való meghosszabbítása további előnyt jelentett. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatban megállapította, hogy a Parex számára a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott feltételekkel nyújtott alárendelt kölcsönhöz képest az eredetileg hosszabb futamidejű alárendelt kölcsön és a futamidő 2013-ban 18 hónappal való meghosszabbítása további előnyt jelentett.

| (160) | Ezzel összefüggésben a Bizottság üdvözli Lettország azon kötelezettségvállalását, miszerint a Citadele értékesítésének lebonyolítására vonatkozó határidőt hozzák előbbre 2015. december 31-ről [...]-re, mivel ezzel az intézkedéssel ellensúlyozható az alárendelt kölcsönök hosszabb futamidejéből származó további előny. A Citadele értékesítésének felgyorsítása hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek fenntartásához. |
| --- | --- |

(160)

Ezzel összefüggésben a Bizottság üdvözli Lettország azon kötelezettségvállalását, miszerint a Citadele értékesítésének lebonyolítására vonatkozó határidőt hozzák előbbre 2015. december 31-ről [...]-re, mivel ezzel az intézkedéssel ellensúlyozható az alárendelt kölcsönök hosszabb futamidejéből származó további előny. A Citadele értékesítésének felgyorsítása hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek fenntartásához.

| (161) | Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Lettország egyértelműen kötelezettséget vállalt arra, hogy [...], ha a korábbra hozott határidőn belül nem sikerül lebonyolítani az értékesítést. Ez a kötelezettségvállalás (amely kifejezetten nem szerepelt az eredeti szerkezetátalakítási tervben) további biztosítékot jelent arra, hogy a versenytorzulásokat megfelelően kezelik majd, mivel kevesebb mint [...] belül a Citadele [...]. |
| --- | --- |

(161)

Emellett a Bizottság megjegyzi, hogy Lettország egyértelműen kötelezettséget vállalt arra, hogy [...], ha a korábbra hozott határidőn belül nem sikerül lebonyolítani az értékesítést. Ez a kötelezettségvállalás (amely kifejezetten nem szerepelt az eredeti szerkezetátalakítási tervben) további biztosítékot jelent arra, hogy a versenytorzulásokat megfelelően kezelik majd, mivel kevesebb mint [...] belül a Citadele [...].

| (162) | A Bizottság azt is pozitívan értékelte, hogy Lettország vállalta, hogy tovább csökkenti a lett hatóságok által a Reverta részére biztosítható tőke összegét a (69) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság azt is pozitívan értékelte, hogy Lettország vállalta, hogy tovább csökkenti a lett hatóságok által a Reverta részére biztosítható tőke összegét a (69) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

| (163) | A szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza szerint a bankoknak és a részvényeseknek a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítás költségeihez annak érdekében, hogy a támogatást a lehető legalacsonyabb szintre korlátozzák, kiküszöböljék a verseny torzulását, és kezeljék a morális kockázatokat. |
| --- | --- |

(163)

A szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza szerint a bankoknak és a részvényeseknek a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítás költségeihez annak érdekében, hogy a támogatást a lehető legalacsonyabb szintre korlátozzák, kiküszöböljék a verseny torzulását, és kezeljék a morális kockázatokat.

| (164) | A Bizottság e tekintetben figyelembe veszi a (70)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett, tehermegosztás erősítésére irányuló kötelezettségvállalásokat, vagyis a Lettország által annak biztosítására javasolt kiegészítő kompenzációs intézkedéseket, hogy harmadik felek ne részesüljenek a Reverta számára nyújtott a kiegészítő támogatási összegből. |
| --- | --- |

(164)

A Bizottság e tekintetben figyelembe veszi a (70)–(73) preambulumbekezdésben ismertetett, tehermegosztás erősítésére irányuló kötelezettségvállalásokat, vagyis a Lettország által annak biztosítására javasolt kiegészítő kompenzációs intézkedéseket, hogy harmadik felek ne részesüljenek a Reverta számára nyújtott a kiegészítő támogatási összegből.

| (165) | Lettország vállalja, hogy a Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államon és az EBRD-n kívüli, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Ezzel kapcsolatosan Lettország azt is vállalja, hogy az ilyen jogi kötelezettségeket a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2015. április 30-ig megszünteti. Következésképpen a meglévő tőkeeszközök tulajdonosai nem részesülnek majd semmilyen kifizetésben, mivel a meglévő tőkeeszközök nem járnak osztalékszelvénnyel, és azokat a Reverta (2017 végén végrehajtandó) felszámolása során az elsőhelyi adósság mögé sorolják. Mivel a Reverta tőkéje negatív, a gyakorlatban nem kivitelezhető, hogy e tőkeeszközök tulajdonosai kifizetésben részesüljenek vagy visszatérítést kapjanak. |
| --- | --- |

(165)

Lettország vállalja, hogy a Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államon és az EBRD-n kívüli, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Ezzel kapcsolatosan Lettország azt is vállalja, hogy az ilyen jogi kötelezettségeket a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2015. április 30-ig megszünteti. Következésképpen a meglévő tőkeeszközök tulajdonosai nem részesülnek majd semmilyen kifizetésben, mivel a meglévő tőkeeszközök nem járnak osztalékszelvénnyel, és azokat a Reverta (2017 végén végrehajtandó) felszámolása során az elsőhelyi adósság mögé sorolják. Mivel a Reverta tőkéje negatív, a gyakorlatban nem kivitelezhető, hogy e tőkeeszközök tulajdonosai kifizetésben részesüljenek vagy visszatérítést kapjanak.

| (166) | Lettország a (165) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásokon felül vállalja, hogy a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig nem fizeti vissza az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket) a Reverta negatív nettó eszközértékének fedezéséhez szükséges mértékben, és jogalap rendelkezésre állása esetén. Az eredeti alárendelt kölcsönök esetében fennálló tartozások (és tőkeösszegek) ebből a célból (i) olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé, (ii) szavazati jogot nem biztosító, alapvető tőkévé lesznek átalakítva, vagy (iii) leírásra kerülnek. Figyelembe véve, hogy a nemzeti jog jelenleg nem biztosít megfelelő jogalapot e kötelezettségvállalás teljesítéséhez, Lettország e tekintetben vállalja továbbá, hogy minden szükséges intézkedést megtesz azért, hogy az e kötelezettségvállalás teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozza. |
| --- | --- |

(166)

Lettország a (165) preambulumbekezdésben említett kötelezettségvállalásokon felül vállalja, hogy a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig nem fizeti vissza az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket) a Reverta negatív nettó eszközértékének fedezéséhez szükséges mértékben, és jogalap rendelkezésre állása esetén. Az eredeti alárendelt kölcsönök esetében fennálló tartozások (és tőkeösszegek) ebből a célból (i) olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé, (ii) szavazati jogot nem biztosító, alapvető tőkévé lesznek átalakítva, vagy (iii) leírásra kerülnek. Figyelembe véve, hogy a nemzeti jog jelenleg nem biztosít megfelelő jogalapot e kötelezettségvállalás teljesítéséhez, Lettország e tekintetben vállalja továbbá, hogy minden szükséges intézkedést megtesz azért, hogy az e kötelezettségvállalás teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozza.

| (167) | A Bizottság üdvözli Lettország (165) és (166) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásait, mivel a Reverta és a Citadele eredeti alárendelt kölcsönei és tőkeeszközei tekintetében esedékes tőkeösszeg és kamat kifizetésének korlátozása révén hatékonyabb tehermegosztás érhető el velük. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság üdvözli Lettország (165) és (166) preambulumbekezdésben ismertetett kötelezettségvállalásait, mivel a Reverta és a Citadele eredeti alárendelt kölcsönei és tőkeeszközei tekintetében esedékes tőkeösszeg és kamat kifizetésének korlátozása révén hatékonyabb tehermegosztás érhető el velük.

| (168) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az 5.5. szakaszban bemutatott javasolt kompenzációs intézkedések (hatékonyság szempontjából) megfelelőnek és egyenértékűnek tekinthetők a korábban Lettország által javasolt és Bizottság által a módosító határozattal módosított, Parex bankra vonatkozó végleges határozattal jóváhagyott korábbi intézkedésekkel. A javasolt kompenzációs intézkedések valóban ugyanazt a célt, a versenytorzulások korlátozását szolgálják. Célirányosak, mivel a versenytorzulások korlátozására irányulnak a Citadele piacain. |
| --- | --- |

(168)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az 5.5. szakaszban bemutatott javasolt kompenzációs intézkedések (hatékonyság szempontjából) megfelelőnek és egyenértékűnek tekinthetők a korábban Lettország által javasolt és Bizottság által a módosító határozattal módosított, Parex bankra vonatkozó végleges határozattal jóváhagyott korábbi intézkedésekkel. A javasolt kompenzációs intézkedések valóban ugyanazt a célt, a versenytorzulások korlátozását szolgálják. Célirányosak, mivel a versenytorzulások korlátozására irányulnak a Citadele piacain.

| (169) | A Bizottság ennek megfelelően megállapítja, hogy a módosított kötelezettségvállalások az életképesség helyreállítása, a tehermegosztás és a versenytorzulás csökkentése szempontjából egyenértékűek az eredeti kötelezettségvállalásokkal. Az eredeti kötelezettségvállalások újakkal való felváltása nem változtat azon, hogy a támogatás a módosító határozattal módosított, Parex bankra vonatkozó végleges határozatnak megfelelően összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság ennek megfelelően megállapítja, hogy a módosított kötelezettségvállalások az életképesség helyreállítása, a tehermegosztás és a versenytorzulás csökkentése szempontjából egyenértékűek az eredeti kötelezettségvállalásokkal. Az eredeti kötelezettségvállalások újakkal való felváltása nem változtat azon, hogy a támogatás a módosító határozattal módosított, Parex bankra vonatkozó végleges határozatnak megfelelően összeegyeztethető a belső piaccal.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (170) | A Bizottság sajnálja, hogy Lettország jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre az első, a második és a harmadik intézkedést, megszegte a Citadele vagyonkezelési üzletágának a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített határidőig történő értékesítésére tett kötelezettségvállalását (negyedik intézkedés). |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság sajnálja, hogy Lettország jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését megsértve hajtotta végre az első, a második és a harmadik intézkedést, megszegte a Citadele vagyonkezelési üzletágának a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban rögzített határidőig történő értékesítésére tett kötelezettségvállalását (negyedik intézkedés).

| (171) | Mindazonáltal a fent megnevezett okokból, valamint a Lettország és a Citadele által tett kiegészítő kötelezettségvállalásokra tekintettel, |
| --- | --- |

(171)

Mindazonáltal a fent megnevezett okokból, valamint a Lettország és a Citadele által tett kiegészítő kötelezettségvállalásokra tekintettel,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A következő intézkedések a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek:

| a) | alárendelt kölcsönök nyújtása a Parex részére a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott intézkedés időtartamát meghaladó eredeti futamidővel (első intézkedés); |
| --- | --- |

a)

alárendelt kölcsönök nyújtása a Parex részére a megmentési határozatokban és a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban jóváhagyott intézkedés időtartamát meghaladó eredeti futamidővel (első intézkedés);

| b) | a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejének 18 hónappal való meghosszabbítása (második intézkedés); |
| --- | --- |

b)

a Citadele számára nyújtott alárendelt kölcsönökből 37 millió LVL futamidejének 18 hónappal való meghosszabbítása (második intézkedés);

| c) | likviditási támogatás nyújtása a Reverta számára a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben (harmadik intézkedés). |
| --- | --- |

c)

likviditási támogatás nyújtása a Reverta számára a Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság által elfogadott felső korlátokat meghaladó mértékben (harmadik intézkedés).

2. cikk

Az 1. cikkben említett támogatási intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal, tekintettel az I. mellékletben szereplő, Lettország által tett kötelezettségvállalásokra.

3. cikk

A Citadele vagyonkezelési üzletágának elidegenítésért felelős vagyonkezelő nélkül 2013. június 30-ig vagy elidegenítésért felelős vagyonkezelővel 2013. december 31-ig történő értékesítésére (negyedik intézkedés) vonatkozóan a Lettország által az AS Parex szerkezetátalakításához nyújtandó C 26/09 (korábbi N 289/09) számú állami támogatásról szóló, 2009. szeptember 15-i C(2010) 6202 bizottsági határozat végleges, javított változatának (73) preambulumbekezdésében megjelölt határidők a II. mellékletben szereplő, Lettország által tett kötelezettségvállalással összhangban módosulnak.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Lett Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2014. július 9-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  A Bizottság SA.36612 (2014/C) (korábbi 2013/NN) határozata (HL C 147., 2014.5.16., 11. o.).

1

(2)  A Bizottság NN 68/08 határozata (HL C 147., 2009.6.27., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság NN 3/09 határozata (HL C 147., 2009.6.27., 2. o.).

3

(4)  A Bizottság N 189/09 határozata (HL C 176., 2009.7.29., 3. o.).

4

(5)  A Bizottság C 26/09 (korábbi N 289/09) határozata (HL C 239., 2009.10.6., 11. o.).

5

(6)  Különösképpen a Független Államok Közösségén (FÁK) belüli hitelfelvevők teljesítő hitelei, a litván leányvállalat, a svédországi és a németországi bankfiókok, valamint a vagyonkezelési üzletág, amely a svájci leányvállalatot is magában foglalta.

6

(7)  A rossz bank a 2010. augusztus 1-jei felosztást követően eredetileg megtartotta a Parex banka nevet, majd 2012 májusában az „AS Reverta” cégnévre váltott.

7

(8)  A Bizottság 2011/364/EU határozata (HL L 163., 2011.6.23., 28. o.).

8

(9)  A Bizottság SA.34747 határozata (HL C 273., 2013.9.21., 1. o.).

9

(10)  A FÁK-országokbeli hitelfelvevőknek nyújtott hitelek.

10

(11)  A vagyonkezelési üzletág a Citadele magántőke-kezelési üzletágát, a vagyonkezelő leányvállalatokat és a svájci AP Anlage & Privatbank AG vállalatot foglalja magában.

11

(12)  Bizalmas információk.

12

(13)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

13

(14)  Lásd a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (55)–(57) preambulumbekezdését.

14

(15)  Lásd a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (58)–(61) preambulumbekezdését.

15

(16)  Lásd a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (62)–(68) preambulumbekezdését.

16

(17)  Lásd a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (69)–(70) preambulumbekezdését.

17

(18)  Az ellenőrző megbízottat a Reverta, a Citadele és a lett hatóságok az általuk 2011. február 28-án aláírt megbízással nevezték ki. Az ellenőrző megbízott a 2010. december 31-én lezárult féléves időszakkal kezdve féléves ellenőrző jelentéseket készített az előző időszakokról.

18

(19)  A Citadele a Parex felosztását követően 2010. augusztus 1-jével jött létre. A Parex bankra vonatkozó végleges határozatban a Bizottság jóváhagyta a Parex részére korábban nyújtott alárendelt kölcsönök Citadele bankra való átruházását. Lettország a felosztáskor nem biztosított, a felosztás után pedig nem biztosíthatott semmilyen járulékos tőkét a Parex számára, ahogy azt az eljárás megindításáról szóló határozat (21) preambulumbekezdése bővebben kifejti.

19

2009. szeptember 3-án az EBRD vállalta, hogy refinanszírozza a Lettország által korábban a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsön egy részét. A Lettország által a Parex részére nyújtott alárendelt kölcsönök összértéke 2009. december 31-én 37 millió LVL volt, az EBRD által refinanszírozott alárendelt kölcsöné pedig 13 millió LVL.

A felosztáskor az EBRD által refinanszírozott 13 millió LVL összegű alárendelt kölcsönből Lettország átvállalt 8 millió LVL-t. 2010. augusztus 1-jén a Lettország által nyújtott (különböző futamidejű) alárendelt kölcsönök összértéke 45 millió LVL, az EBRD által nyújtott alárendelt kölcsönöké pedig 5 millió LVL volt.

(20)  A további részletekért lásd az eljárás megindításáról szóló határozat (21) preambulumbekezdését.

20

(21)  A Tanács 1999. március 22-i 659/1999/EK rendelete az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

21

(22)  Lásd a Parex bankra vonatkozó végleges határozat (73) preambulumbekezdését.

22

(23)  Lásd a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének h) pontját.

23

(24)  A Bázel II. „A saját tőke mérésének és előírásainak nemzetközi konvergenciája – felülvizsgált keretrendszer” általánosan használt elnevezése. E keretrendszer a banki szervezetek számára előírt minimális tőkeszükséglet megállapítására vonatkozó szabályokat foglalja magában, amelyeket a Tízek Csoportjába (G10) tartozó országok központi bankjait és bankfelügyeleti hatóságait tömörítő Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság dolgozott ki. Az első szabály 1988-ban született.

24

(25)  olyan opció, amely feljogosítja az alárendelt követeléssel bíró hitelezőt arra, hogy a bankot az adóssága visszavásárlására kötelezze, amennyiben a bank többségi részvényeseinek köre a hitelezéskori állapothoz képest megváltozik.

25

(26)  Az első megmentési határozat (40) preambulumbekezdése.

26

(27)  A C-124/10P. sz., Bizottság kontra EDF ügyben hozott ítélet, európai esetjogi azonosító: EU: C: 2012:318, 82. és 84. pont.

27

Bizottság kontra EDF

(28)  Ehhez lásd a C-303/88. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 20. pontját, európai esetjogi azonosító: EU: C: 1991:136.

28

Olaszország kontra Bizottság

(29)  Az első megmentési határozat (41) preambulumbekezdése.

29

(30)  A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (a bankokról szóló 2008. évi közlemény) (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.); A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (a feltőkésítésről szóló közlemény) (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.); A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (az értékvesztett eszközökről szóló közlemény) (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.); és Közlemény – A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (a szerkezetátalakítási közlemény) (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

30

(31)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról (a bankokról szóló közlemény) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

31

(32)  Az első megmentési határozat (55) preambulumbekezdése.

32

(33)  A harmadik megmentési határozat (21) preambulumbekezdésében leírtak szerint.

33

(34)  A (40) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

34

(35)  A Citadele 2013. évi éves jelentésében közzétett adatok, 75. o.: http://west.citadele.lv/common/img/uploaded/doc/reports/annual_report_2013_en.pdf

35

(36)  Lásd a 2. táblázatot.

36

(37)  Ezek az információk a Parex bankra vonatkozó végleges határozat 6. táblázatában szerepelnek.

37

(38)  A Parex bankra vonatkozó végleges határozat (55) preambulumbekezdése.

38

(39)  Az (53)–(57) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

39

(40)  Az ellenőrző megbízott 2013. december 31-én lezárult időszakra vonatkozó, 2014. május 9-én benyújtott jelentése.

40

(41)  A Parex bankra vonatkozó végleges határozat (152) preambulumbekezdése.

41

(42)  Hasonló határozatokért lásd például: SA.29833 KBC – A KBC egyes üzletrészeinek elidegenítésére szabott határidő meghosszabbítása és a szerkezetátalakítási kötelezettségvállalások módosítása (HL C 135., 2012.5.9., 5. o.); SA.29833 KBC – Az állami védőintézkedés gyorsított kivezetése és a KBC szerkezetátalakítási tervének módosításai (HL C 163., 2013.6.8., 1. o.); SA.34539 Commerzbank – A Commerzbank szerkezetátalakítási tervének módosítása (HL C 177., 2012.6.20., 20. o.).

42

(43)  A Parex bankra vonatkozó végleges határozat (76) preambulumbekezdése.

43

---

I. MELLÉKLET

A lett hatóságok szeretnék az alábbiak szerint tisztázni és megerősíteni az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében esedékes tőkeösszeggel és kamattal kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat:

| a) | A Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizethetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államtól és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól (EBRD) szigorúan véve különböző, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Amennyiben vannak ilyen jogi kötelezettségek, a lett hatóságok vállalják, hogy a lehető legrövidebb időn belül (de legkésőbb 2015. április 30-ig) megszüntetik őket. |
| --- | --- |

a)

A Citadele, a Reverta (korábban Parex) és kapcsolt vállalkozásaik a meglévő tőkeeszközökre (ideértve az elsőbbségi részvényeket, valamint az upper és lower tier-2 tőkeeszközöket) csak akkor fizethetnek (esedékes vagy felhalmozott) kamatot, osztalékot, és válthatnak be osztalékszelvényeket a lett államtól és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Banktól (EBRD) szigorúan véve különböző, alárendelt hitelezők és a részvényesek részére, illetve ezekkel kapcsolatban csak akkor gyakorolhatnak vételi jogot, amikor a Reverta és/vagy a Citadele teljes egészében visszafizette a számára nyújtott állami támogatást, vagy ha erre vonatkozóan jogi kötelezettség áll fenn. Amennyiben vannak ilyen jogi kötelezettségek, a lett hatóságok vállalják, hogy a lehető legrövidebb időn belül (de legkésőbb 2015. április 30-ig) megszüntetik őket.

| b) | A lett hatóságok vállalják továbbá, hogy (a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig) nem fizetik vissza azokat az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket), amelyek:






  i. | olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

A lett hatóságok vállalják továbbá, hogy (a Reverta/Citadele részére nyújtott összes állami támogatás teljes visszafizetéséig) nem fizetik vissza azokat az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében fennálló tartozásokat (és tőkeösszegeket), amelyek:

i.

olyan kötelező erejű rendelkezés hatálya alá fognak tartozni, miszerint az eredeti alárendelt kölcsönök tekintetében kifizetés nem válik esedékessé; vagy

| ii. | szavazati jogot nem biztosító alapvető tőkévé lesznek átalakítva; vagy |
| --- | --- |

ii.

szavazati jogot nem biztosító alapvető tőkévé lesznek átalakítva; vagy

| iii. | leírásra kerülnek |
| --- | --- |

iii.

leírásra kerülnek

a Reverta negatív nettó eszközértékének fedezéséhez szükséges mértékben, és jogalap rendelkezésre állása esetén.

| c) | A lett hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy a fenti kötelezettségvállalások teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozzák. |
| --- | --- |

c)

A lett hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek azért, hogy a fenti kötelezettségvállalások teljesítéséhez esetlegesen szükséges jogszabályokat legkésőbb 2015. április 30-ig meghozzák.

| d) | A lett hatóságok által a Reverta számára biztosítható tőke legnagyobb összegét a korábbi 118,7 millió LVL-ről haladéktalanul és véglegesen 49,5 millió LVL-re csökkentik. |
| --- | --- |

d)

A lett hatóságok által a Reverta számára biztosítható tőke legnagyobb összegét a korábbi 118,7 millió LVL-ről haladéktalanul és véglegesen 49,5 millió LVL-re csökkentik.

---

II. MELLÉKLET

| (1) | A lett hatóságok és a Citadele vállalják, hogy minden tőlük telhetőt megtesznek azért, hogy a lehető legrövidebb időn belül, de mindenképpen [...] előtt kötelező erejű árajánlatokat szerezzenek be a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének (a vagyonkezelési üzletágat is beleértve) megvásárlására. Az értékesítést legkésőbb [...]-ig le kell bonyolítani. A Lett Köztársaság (és tanácsadója) saját belátása szerint dönthet az értékesítési ügylet megfelelő kialakításáról és módjáról (pl. kereskedelmi értékesítés vagy első nyilvános tőzsdei bevezetés), feltéve, hogy a Lett Köztársaság legkésőbb [...]-ig elidegeníti a Citadele bankban lévő teljes részesedését. Első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén a Lett Köztársaság vállalja, hogy [...]-ig megállapodik a lett Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kötelező erejű kibocsátási tájékoztatóról. |
| --- | --- |

(1)

A lett hatóságok és a Citadele vállalják, hogy minden tőlük telhetőt megtesznek azért, hogy a lehető legrövidebb időn belül, de mindenképpen [...] előtt kötelező erejű árajánlatokat szerezzenek be a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének (a vagyonkezelési üzletágat is beleértve) megvásárlására. Az értékesítést legkésőbb [...]-ig le kell bonyolítani. A Lett Köztársaság (és tanácsadója) saját belátása szerint dönthet az értékesítési ügylet megfelelő kialakításáról és módjáról (pl. kereskedelmi értékesítés vagy első nyilvános tőzsdei bevezetés), feltéve, hogy a Lett Köztársaság legkésőbb [...]-ig elidegeníti a Citadele bankban lévő teljes részesedését. Első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén a Lett Köztársaság vállalja, hogy [...]-ig megállapodik a lett Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kötelező erejű kibocsátási tájékoztatóról.

| (2) | A Citadele és a lett hatóságok vállalják továbbá, hogy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki, ha [...]-ig nem kapnak kötelező erejű árajánlatokat, vagy azonos céllal történő első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén nem állapodnak meg a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kibocsátási tájékoztatóról. Ilyen esetben a Lett Köztársaság meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt [...]-ig kijelölje, akinek legkésőbb ettől az időponttól kell megkezdenie a működését. A Citadele értékesítésében közreműködő pénzügyi tanácsadó is kijelölhető elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek [...]-tól. Elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezése esetén a Citadele és a lett hatóságok vállalják, hogy [...]-ig kötelező erejű és a felek számára visszavonhatatlan árajánlatokat szereznek be, valamint [...]-ig kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást kötnek a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének értékesítésére, amelynek legkésőbb [...]-ig le kell zárulnia. |
| --- | --- |

(2)

A Citadele és a lett hatóságok vállalják továbbá, hogy elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki, ha [...]-ig nem kapnak kötelező erejű árajánlatokat, vagy azonos céllal történő első nyilvános tőzsdei bevezetés esetén nem állapodnak meg a Pénz- és Tőkepiaci Bizottsággal a kibocsátási tájékoztatóról. Ilyen esetben a Lett Köztársaság meghozza a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt [...]-ig kijelölje, akinek legkésőbb ettől az időponttól kell megkezdenie a működését. A Citadele értékesítésében közreműködő pénzügyi tanácsadó is kijelölhető elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek [...]-tól. Elidegenítésért felelős vagyonkezelő kinevezése esetén a Citadele és a lett hatóságok vállalják, hogy [...]-ig kötelező erejű és a felek számára visszavonhatatlan árajánlatokat szereznek be, valamint [...]-ig kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást kötnek a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének értékesítésére, amelynek legkésőbb [...]-ig le kell zárulnia.

| (3) | A lett hatóságok és a Citadele vállalják továbbá, hogy a Citadele [...]-tól [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...], amennyiben a Lett Köztársaság [...]-ig nem köt kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást a Citadele bankban lévő teljes részesedésének [...]-ig történő értékesítésére, vagy amennyiben az első nyilvános tőzsdei bevezetés nem teszi lehetővé a Lett Köztársaság számára, hogy az új bankban lévő teljes részesedését [...]-ig értékesítse. |
| --- | --- |

(3)

A lett hatóságok és a Citadele vállalják továbbá, hogy a Citadele [...]-tól [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...], amennyiben a Lett Köztársaság [...]-ig nem köt kötelező erejű és visszavonhatatlan megállapodást a Citadele bankban lévő teljes részesedésének [...]-ig történő értékesítésére, vagy amennyiben az első nyilvános tőzsdei bevezetés nem teszi lehetővé a Lett Köztársaság számára, hogy az új bankban lévő teljes részesedését [...]-ig értékesítse.

| (4) | A lett hatóságok és a Citadele vállalják, hogy a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének adásvételét [...]-ig lezárják. Amennyiben a részesedés értékesítése [...]-ig nem zárul le, Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Citadele [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...] [...]-tól. |
| --- | --- |

(4)

A lett hatóságok és a Citadele vállalják, hogy a Lett Köztársaság Citadele bankban lévő teljes részesedésének adásvételét [...]-ig lezárják. Amennyiben a részesedés értékesítése [...]-ig nem zárul le, Lettország és a Citadele vállalja, hogy a Citadele [...] új ügyleteket, a megmaradó ügyleteit pedig [...] [...]-tól.

| (5) | Ha a Citadele a fent említett bármely esetben [...], akkor a Lett Köztársaság és/vagy a Citadele értékesítheti a Citadele bármely olyan részét, amelynek megvásárlása iránt harmadik fél érdeklődik (a [...] és az új állami támogatásra vonatkozó tilalom elvének sérelme nélkül). |
| --- | --- |

(5)

Ha a Citadele a fent említett bármely esetben [...], akkor a Lett Köztársaság és/vagy a Citadele értékesítheti a Citadele bármely olyan részét, amelynek megvásárlása iránt harmadik fél érdeklődik (a [...] és az új állami támogatásra vonatkozó tilalom elvének sérelme nélkül).

---

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/37 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/37

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/163 HATÁROZATA

(2014. november 21.)

a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján Lengyelország által bevezetni tervezett intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségéről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló, 2010. március 10-i 2010/13/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | 2014. augusztus 19-i levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetni tervezett intézkedéseiről. |
| --- | --- |

(1)

2014. augusztus 19-i levelében Lengyelország értesítette a Bizottságot egyes, a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján bevezetni tervezett intézkedéseiről.

| (2) | A Bizottság az értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy az intézkedések – különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében – összeegyeztethetők-e az uniós joggal. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az értesítéstől számítva három hónapon belül megvizsgálta, hogy az intézkedések – különösen arányosságuk és a nemzeti szintű konzultációs eljárás átláthatósága tekintetében – összeegyeztethetők-e az uniós joggal.

| (3) | Az intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette a lengyel audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedések vizsgálata során a Bizottság figyelembe vette a lengyel audiovizuális piacról rendelkezésre álló adatokat, köztük különösen a televíziós piacra gyakorolt hatásokkal kapcsolatosakat.

| (4) | A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzékét Lengyelország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze. |
| --- | --- |

(4)

A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzékét Lengyelország egyértelmű és átlátható módon, széles körű konzultáció alapján állította össze.

| (5) | A lengyel hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság szolgálatai meggyőződtek arról, hogy a Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt események jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: (i) az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; (ii) az eseménynek – különösen a kulturális önazonosság erősítésében – általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; (iii) az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; és (iv) az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend. |
| --- | --- |

(5)

A lengyel hatóságok által átadott részletes információk és nézettségi adatok alapján a Bizottság szolgálatai meggyőződtek arról, hogy a Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt események jegyzéke a következő, az események társadalmi jelentősége szempontjából mértékadónak tekintett kritériumok közül legalább kettőt teljesít: (i) az esemény a tagállamban széles körben különös visszhangot kelt, és nem csupán az adott sport, illetve tevékenység szokásos közönségének fontos; (ii) az eseménynek – különösen a kulturális önazonosság erősítésében – általánosan elismert egyedi kulturális jelentősége van a tagállam lakossága számára; (iii) az ország csapata résztvevője a nemzetközi jelentőségű verseny vagy bajnokság keretében zajló eseménynek; és (iv) az eseményről hagyományosan ingyenes televíziós közvetítést adnak, amely nagy nézettségnek örvend.

| (6) | A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzéke egyfelől azokat az eseményeket tartalmazza, amelyeket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, egy 2000. március 31-i törvénnyel módosított 1992. december 29-i törvény 20b. cikke megjelöl, másfelől pedig azokat a további eseményeket, amelyek az Országos Rádió- és Televíziótanács fontos eseményeket megállapító rendeletének tervezetében szerepelnek. A megjelölt események közül több általában is kiemelten jelentősnek számít társadalmi szempontból; ilyen például a nyári és a téli olimpiai játékok, valamint a labdarúgó világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője. A jegyzék ezen események olyan további labdarúgó-mérkőzéseit is tartalmazza, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vív, ideértve a selejtezőket is. A lengyel hatóságok bemutatták, hogy ezek az események a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendtek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Emellett ezek az események széles körben találnak különös visszhangra Lengyelországban, ugyanis nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. A labdarúgó világ- és Európa-bajnokságon, a selejtezőket is ideértve, több mérkőzés a lengyel nemzeti válogatott részvételével zajlik. |
| --- | --- |

(6)

A társadalmi szempontból kiemelten jelentős események jegyzéke egyfelől azokat az eseményeket tartalmazza, amelyeket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, egy 2000. március 31-i törvénnyel módosított 1992. december 29-i törvény 20b. cikke megjelöl, másfelől pedig azokat a további eseményeket, amelyek az Országos Rádió- és Televíziótanács fontos eseményeket megállapító rendeletének tervezetében szerepelnek. A megjelölt események közül több általában is kiemelten jelentősnek számít társadalmi szempontból; ilyen például a nyári és a téli olimpiai játékok, valamint a labdarúgó világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője. A jegyzék ezen események olyan további labdarúgó-mérkőzéseit is tartalmazza, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vív, ideértve a selejtezőket is. A lengyel hatóságok bemutatták, hogy ezek az események a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendtek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Emellett ezek az események széles körben találnak különös visszhangra Lengyelországban, ugyanis nem csupán a sportesemények szokásos közönsége érdeklődik irántuk, hanem a széles nézőközönség is kedveli őket. A labdarúgó világ- és Európa-bajnokságon, a selejtezőket is ideértve, több mérkőzés a lengyel nemzeti válogatott részvételével zajlik.

| (7) | A hivatalos versenysorozatok, illetve a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa keretében megrendezett további olyan labdarúgó-mérkőzések, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vagy lengyel klubcsapatok vívnak, ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők, és széles körben találtak különös visszhangra Lengyelországban. |
| --- | --- |

(7)

A hivatalos versenysorozatok, illetve a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa keretében megrendezett további olyan labdarúgó-mérkőzések, amelyeket a lengyel nemzeti válogatott vagy lengyel klubcsapatok vívnak, ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők, és széles körben találtak különös visszhangra Lengyelországban.

| (8) | A férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel válogatott által vívott mérkőzései, ideértve a selejtezőket is, valamint a férfi röplabda-világliga küzdelmei nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben is arról van szó, hogy nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Az érdeklődést az is erősíti, hogy a lengyel csapatok jó eredményeket értek el ezeken az eseményeken. |
| --- | --- |

(8)

A férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel válogatott által vívott mérkőzései, ideértve a selejtezőket is, valamint a férfi röplabda-világliga küzdelmei nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben is arról van szó, hogy nemzeti válogatott vesz részt fontos nemzetközi mérkőzéssorozaton. Az érdeklődést az is erősíti, hogy a lengyel csapatok jó eredményeket értek el ezeken az eseményeken.

| (9) | A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője idején a lengyel nemzeti válogatott részvételével rendezett más mérkőzések ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi mérkőzéssorozatokon vesz részt, amelyeken korábban jó eredményeket ért el. |
| --- | --- |

(9)

A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. A férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője idején a lengyel nemzeti válogatott részvételével rendezett más mérkőzések ugyancsak nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők. Ezek az események a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi mérkőzéssorozatokon vesz részt, amelyeken korábban jó eredményeket ért el.

| (10) | Az északisí-világbajnokság, a síugró világkupa versenyei és a női sífutó világkupa versenyei – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a lengyel nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi versenysorozatokon vesz részt, amelyeken a lengyel versenyzők korábban jó eredményeket értek el. |
| --- | --- |

(10)

Az északisí-világbajnokság, a síugró világkupa versenyei és a női sífutó világkupa versenyei – amellett, hogy nagy televíziós nézettségnek örvendenek, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhetők – a közönség széles rétegeiben keltenek fokozott érdeklődést Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkeltik, akik általában nem követik ezt a sportágat. Ez esetben arról is szó van, hogy a lengyel nemzeti válogatott olyan fontos nemzetközi versenysorozatokon vesz részt, amelyeken a lengyel versenyzők korábban jó eredményeket értek el.

| (11) | Az atlétikai világbajnokság a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendett, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető. Ez az esemény a közönség széles rétegeiben vált ki nagy visszhangot Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkelti, akik általában nem követik az érintett versenyszámokat. A lengyel versenyzők jó eredményeket értek el rúdugrásban, súlylökésben és diszkoszvetésben. |
| --- | --- |

(11)

Az atlétikai világbajnokság a múltban nagy televíziós nézettségnek örvendett, és hagyományosan ingyenesen fogható televíziós csatornákon nézhető. Ez az esemény a közönség széles rétegeiben vált ki nagy visszhangot Lengyelországban, és olyan nézők figyelmét is felkelti, akik általában nem követik az érintett versenyszámokat. A lengyel versenyzők jó eredményeket értek el rúdugrásban, súlylökésben és diszkoszvetésben.

| (12) | Figyelemmel a felsorolt, társadalmi szempontból kiemelten jelentős események tervezett közvetítési módjára, a „jogosult közvetítő” fogalommeghatározására, az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezési mechanizmusaiban játszott szerepére, valamint a végleges lengyel intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontjára (tizenkét hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételüket követően) megállapítható, hogy a megjelölt intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok, konkrétan a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése kijelölnek. Ezért kimondható, hogy az Európai Alapjogi Charta 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek. |
| --- | --- |

(12)

Figyelemmel a felsorolt, társadalmi szempontból kiemelten jelentős események tervezett közvetítési módjára, a „jogosult közvetítő” fogalommeghatározására, az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak az intézkedések végrehajtásával kapcsolatban felmerülő jogviták rendezési mechanizmusaiban játszott szerepére, valamint a végleges lengyel intézkedések hatálybalépésének tervezett időpontjára (tizenkét hónappal az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételüket követően) megállapítható, hogy a megjelölt intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyeket az elérni kívánt célok, konkrétan a tájékozódáshoz való jog védelme, valamint a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáférése kijelölnek. Ezért kimondható, hogy az Európai Alapjogi Charta 17. cikkében meghatározott, a tulajdonhoz való jogra gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

| (13) | Ugyanebből a megfontolásból a lengyel intézkedések arányosnak tekinthetők, mert – a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáféréséhez fűződő fontos közérdekre való tekintettel – csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. A lengyel intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt. |
| --- | --- |

(13)

Ugyanebből a megfontolásból a lengyel intézkedések arányosnak tekinthetők, mert – a nyilvánosságnak a társadalmi szempontból kiemelten jelentős események televíziós közvetítéséhez való széles körű hozzáféréséhez fűződő fontos közérdekre való tekintettel – csak a szükséges mértékben szűkítik a szolgáltatásnyújtásnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 56. cikke szerinti alapszabadsága érvényesülését. A lengyel intézkedések továbbá nem valósítanak meg hátrányos megkülönböztetést, és nem zárják le a piacot más tagállamok műsorszolgáltatói, jogtulajdonosai és más gazdasági szereplői előtt.

| (14) | A megjelölt intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is, tekintettel arra, hogy a jegyzéken szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzéken szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák közötti versenyt. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek. |
| --- | --- |

(14)

A megjelölt intézkedések összeegyeztethetők az Európai Unió versenyszabályaival is, tekintettel arra, hogy a jegyzéken szereplő események közvetítésére jogosult műsorszolgáltatók körét objektív kritériumok alapján jelölik ki, ezért az egyes események közvetítési jogának megszerzéséért tényleges verseny folyik vagy folyhat. Megállapítható továbbá, hogy a jegyzéken szereplő események száma nem túlzott, így nem torzítja az ingyenesen és a díjfizetés ellenében fogható televíziós csatornák közötti versenyt. Ezért kimondható, hogy a piaci verseny szabadságára gyakorolt hatásaikat tekintve az intézkedések nem terjeszkednek túl azokon a kereteken, amelyek az eseményeknek a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése szerinti jegyzékre való felvételéből szükségszerűen következnek.

| (15) | A Bizottság a Lengyelország által bevezetni kívánt intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott, |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság a Lengyelország által bevezetni kívánt intézkedésekről tájékoztatta a többi tagállamot, és megállapításait ismertette a 2010/13/EU irányelv 29. cikke alapján létrehozott bizottsággal. A bizottság kedvező véleményt alkotott,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

(1)   A Lengyelország által a 2010/13/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdése alapján meghozni kívánt, a Bizottságnak az irányelv 14. cikkének (2) bekezdése alapján bejelentett intézkedések összeegyeztethetők az uniós joggal.

(2)   A Lengyelország által meghozandó intézkedéseket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Brüsszelben, 2014. november 21-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 95., 2010.4.15., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Közzététel a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 2010/13/EU irányelv (audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv) 14. cikke alapján.

A Lengyelország által hozott, a 2010/13/EU irányelv 14. cikke alapján közzéteendő intézkedéseket a rádiózásról és a televíziózásról szóló, 1992. december 29-i (Hivatalos Lap 43/2011 sz., módosított poz. 226) alábbi részei és az Országos Rádió- és Televíziótanácsnak a fontos események jegyzékét létrehozó 2014. november 17-i rendelete tartalmazza.

„A rádiózásról és a televíziózásról szóló törvény (1992. december 29.)

20b. cikk 1. bekezdés Televíziós műsorszolgáltató csak akkor adhat élő közvetítést kiemelt társadalmi fontosságú eseményről (a továbbiakban: fontos esemény), amennyiben:

| (1) | a közvetítés az e törvény vagy műsorszórási engedélye szerinti olyan nemzeti csatornán (műsorszolgáltató) történik, amely a 2005. április 21-i előfizetésidíj-törvényben említett előfizetési díjaktól és a hálózatüzemeltetők által kiszabott alapdíjaktól eltekintve teljesen ingyen nézhető, vagy |
| --- | --- |

(1)

a közvetítés az e törvény vagy műsorszórási engedélye szerinti olyan nemzeti csatornán (műsorszolgáltató) történik, amely a 2005. április 21-i előfizetésidíj-törvényben említett előfizetési díjaktól és a hálózatüzemeltetők által kiszabott alapdíjaktól eltekintve teljesen ingyen nézhető, vagy

| (2) | ugyanazt az eseményt – a szóban forgó esemény műsorsugárzási jogát megszerző műsorszolgáltatóval vagy bármely más, engedéllyel rendelkező féllel kötött szerződés alapján – az (1) albekezdésben meghatározott feltételeknek eleget tevő csatorna műsorszolgáltatója is sugározza, figyelembe véve a 6. bekezdésben foglalt rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(2)

ugyanazt az eseményt – a szóban forgó esemény műsorsugárzási jogát megszerző műsorszolgáltatóval vagy bármely más, engedéllyel rendelkező féllel kötött szerződés alapján – az (1) albekezdésben meghatározott feltételeknek eleget tevő csatorna műsorszolgáltatója is sugározza, figyelembe véve a 6. bekezdésben foglalt rendelkezéseket is.

| 2. | A számottevő közérdeklődésre való tekintettel egyebek mellett az alábbi események tekintendők fontos eseménynek:






  (1) | nyári és téli olimpiai játékok; |
| --- | --- | --- |

2.

A számottevő közérdeklődésre való tekintettel egyebek mellett az alábbi események tekintendők fontos eseménynek:

(1)

nyári és téli olimpiai játékok;

| (2) | labdarúgó-világbajnokság és -Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint azok minden más, a lengyel nemzeti válogatottat érintő mérkőzése, beleértve a selejtező mérkőzéseket is; |
| --- | --- |

(2)

labdarúgó-világbajnokság és -Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint azok minden más, a lengyel nemzeti válogatottat érintő mérkőzése, beleértve a selejtező mérkőzéseket is;

| (3) | hivatalos versenysorozatokon a lengyel nemzeti labdarúgó-válogatottat érintő egyéb mérkőzések, valamint a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa lengyel klubokat érintő mérkőzései. |
| --- | --- |

(3)

hivatalos versenysorozatokon a lengyel nemzeti labdarúgó-válogatottat érintő egyéb mérkőzések, valamint a Bajnokok Ligája és az UEFA-kupa lengyel klubokat érintő mérkőzései.

| 3. | Az Országos Tanács az események iránti közérdeklődés mértékére és az események társadalmi, gazdasági és közéleti jelentőségére való tekintettel hozhat a 2. bekezdésben meghatározottaktól eltérő eseményeket tartalmazó jegyzéket megállapító rendeletet. |
| --- | --- |

3.

Az Országos Tanács az események iránti közérdeklődés mértékére és az események társadalmi, gazdasági és közéleti jelentőségére való tekintettel hozhat a 2. bekezdésben meghatározottaktól eltérő eseményeket tartalmazó jegyzéket megállapító rendeletet.

| 4. | Amennyiben egy fontos esemény több részből áll, minden egyes részt fontos eseménynek kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben egy fontos esemény több részből áll, minden egyes részt fontos eseménynek kell tekinteni.

| 5. | A későbbi közvetítésekre az 1. bekezdést kell alkalmazni, amennyiben a fontos esemény sugárzása legfeljebb 24 órával később, az alábbi alapos okok valamelyike miatt történik:






  (1) | az eseményre lengyel idő szerint éjfél és reggel 6.00 óra között kerül sor; |
| --- | --- | --- |

5.

A későbbi közvetítésekre az 1. bekezdést kell alkalmazni, amennyiben a fontos esemény sugárzása legfeljebb 24 órával később, az alábbi alapos okok valamelyike miatt történik:

(1)

az eseményre lengyel idő szerint éjfél és reggel 6.00 óra között kerül sor;

| (2) | a fontos események vagy részeik között időbeli átfedés van. |
| --- | --- |

(2)

a fontos események vagy részeik között időbeli átfedés van.

| 6. | Az 1. bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a műsorszolgáltató igazolni tudja, hogy az 1. bekezdés (1) albekezdésében foglalt feltételeknek eleget tevő egyik műsorszolgáltató sem volt hajlandó az 1. bekezdés (2) albekezdésének megfelelően a sugárzásra vonatkozó szerződést kötni. |
| --- | --- |

6.

Az 1. bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a műsorszolgáltató igazolni tudja, hogy az 1. bekezdés (1) albekezdésében foglalt feltételeknek eleget tevő egyik műsorszolgáltató sem volt hajlandó az 1. bekezdés (2) albekezdésének megfelelően a sugárzásra vonatkozó szerződést kötni.

| 7. | Az Országos Rádió- és Televíziótanács a Lengyelországra nézve kötelező erejű nemzetközi megállapodásoknak megfelelően rendeletet fogadhat el a következők megállapításáról:






  (1) | a más európai országok által fontosnak ítélt események jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

7.

Az Országos Rádió- és Televíziótanács a Lengyelországra nézve kötelező erejű nemzetközi megállapodásoknak megfelelően rendeletet fogadhat el a következők megállapításáról:

(1)

a más európai országok által fontosnak ítélt események jegyzéke;

| (2) | az (1) albekezdésben említett események kizárólagos televíziós közvetítési jogainak gyakorlására vonatkozó szabályok annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen jogok e törvény hatálya alá tartozó műsorszolgáltatók általi gyakorlása ne akadályozza meg az eseménynek az érintett ország nézőközönsége számára – a nemzetközi joggal összhangban az adott ország által meghatározott szabályoknak megfelelően – történő sugárzását.” |
| --- | --- |

(2)

az (1) albekezdésben említett események kizárólagos televíziós közvetítési jogainak gyakorlására vonatkozó szabályok annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen jogok e törvény hatálya alá tartozó műsorszolgáltatók általi gyakorlása ne akadályozza meg az eseménynek az érintett ország nézőközönsége számára – a nemzetközi joggal összhangban az adott ország által meghatározott szabályoknak megfelelően – történő sugárzását.”

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG

HIVATALOS LAPJA

Varsó, 2014. december 3.

Varsó, 2014. december 3.

Pozíciószám: 1705

Pozíciószám: 1705

AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ- ÉS TELEVÍZIÓTANÁCS

AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ- ÉS TELEVÍZIÓTANÁCS

RENDELETE

RENDELETE

(2014. november 17.)

(2014. november 17.)

a fontos események jegyzékéről

a fontos események jegyzékéről

A rádiózásról és a televíziózásról szóló 1992. december 29-i törvény (Dz. U., 2011/43. sz., poz. 226., a módosított változatában (1)) 20b. cikkének (3) bekezdése alapján a következőket rendeljük el:

1

| 1. § | Ez a rendelet a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1992. december 29-i törvény 20b. cikkének (2) bekezdésében nem felsorolt fontos események jegyzékét állapítja meg. |
| --- | --- |

1. §

1. §

Ez a rendelet a rádiózásról és a televíziózásról szóló 1992. december 29-i törvény 20b. cikkének (2) bekezdésében nem felsorolt fontos események jegyzékét állapítja meg.

| 2. § | Tekintettel az irántuk tanúsított társadalmi érdeklődésre, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai életben betöltött jelentőségükre, fontos eseménynek minősülnek:






  1. | a férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel nemzeti válogatott által vívott mérkőzései, a selejtezőket is ideértve; |
| --- | --- | --- |

2. §

2. §

Tekintettel az irántuk tanúsított társadalmi érdeklődésre, valamint a társadalmi, gazdasági és politikai életben betöltött jelentőségükre, fontos eseménynek minősülnek:

1.

a férfi és a női röplabda világ- és Európa-bajnokságnak a lengyel nemzeti válogatott által vívott mérkőzései, a selejtezőket is ideértve;

| 2. | a férfi röplabda-világliga Lengyelországban megrendezett mérkőzései; |
| --- | --- |

2.

a férfi röplabda-világliga Lengyelországban megrendezett mérkőzései;

| 3. | a férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint a lengyel nemzeti válogatott által vívott más mérkőzései, a selejtezőket is ideértve; |
| --- | --- |

3.

a férfi kézilabda világ- és Európa-bajnokság elődöntői és döntője, valamint a lengyel nemzeti válogatott által vívott más mérkőzései, a selejtezőket is ideértve;

| 4. | az északisí-világbajnokság; |
| --- | --- |

4.

az északisí-világbajnokság;

| 5. | a síugró világkupa versenyei; |
| --- | --- |

5.

a síugró világkupa versenyei;

| 6. | a női sífutó világkupa versenyei; |
| --- | --- |

6.

a női sífutó világkupa versenyei;

| 7. | az atlétikai világbajnokság. |
| --- | --- |

7.

az atlétikai világbajnokság.

| 3. § | Ez a rendelet tizenkét hónappal kihirdetése után lép hatályba. |
| --- | --- |

3. §

3. §

Ez a rendelet tizenkét hónappal kihirdetése után lép hatályba.

J. DWORAK

az Országos Rádió- és Televíziótanács elnöke

---

(1)  A törvény módosításai a Hivatalos Lap (Dz. U.) következő számaiban kerültek kihirdetésre: 2011/85., poz. 459; 2011/12., poz. 654; 2011/153., poz. 903; 2011/160., poz. 963; 2012: poz. 1209 és 1315.

1

---

| 3.2.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 27/42 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 27/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/164 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. február 2.)

a curaçaói nyers nádcukor tekintetében a 2013/755/EU tanácsi határozatban meghatározott származási szabályoktól való eltérésről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unió és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2013. november 25-i 2013/755/EU tanácsi határozatra (1) (tengerentúli társulási határozat) és különösen annak VI. melléklete 16. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2013/755/EU határozat VI. melléklete 5. cikke (1) bekezdésének g), j) és k) pontja szerint a cukor részleges vagy teljes őrlését, a szitálást és a zsákokba helyezést a termék származóvá minősítése szempontjából nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(1)

A 2013/755/EU határozat VI. melléklete 5. cikke (1) bekezdésének g), j) és k) pontja szerint a cukor részleges vagy teljes őrlését, a szitálást és a zsákokba helyezést a termék származóvá minősítése szempontjából nem kielégítő megmunkálásnak vagy feldolgozásnak kell tekinteni.

| (2) | Hollandia 2002-ben kérelmet nyújtott be, hogy a 1701 11 90, a 1701 99 10 és a 1701 91 00 KN-kód alá tartozó, a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében évi 3 000 tonna erejéig eltérhessen az irányadó származási szabálytól. Az említett kérelemnek helyt adtak, és az eltérés 2007. december 31-én lejárt. |
| --- | --- |

(2)

Hollandia 2002-ben kérelmet nyújtott be, hogy a 1701 11 90, a 1701 99 10 és a 1701 91 00 KN-kód alá tartozó, a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében évi 3 000 tonna erejéig eltérhessen az irányadó származási szabálytól. Az említett kérelemnek helyt adtak, és az eltérés 2007. december 31-én lejárt.

| (3) | Hollandia 2009-ben a 2002-ben engedélyezett eltérés meghosszabbítására irányuló kérelmet, továbbá egy új eltérés iránti kérelmet nyújtott be. A meghosszabbításra irányuló kérelmet a Bizottság a 2009/699/EK bizottsági határozattal (2) elutasította, míg az új eltérés iránti kérelmet jóváhagyta a Holland Antilláknak 2009-ben és 2010-ben a cukorra vonatkozóan biztosított importengedélyek mennyiségi határain belül. |
| --- | --- |

(3)

Hollandia 2009-ben a 2002-ben engedélyezett eltérés meghosszabbítására irányuló kérelmet, továbbá egy új eltérés iránti kérelmet nyújtott be. A meghosszabbításra irányuló kérelmet a Bizottság a 2009/699/EK bizottsági határozattal (2) elutasította, míg az új eltérés iránti kérelmet jóváhagyta a Holland Antilláknak 2009-ben és 2010-ben a cukorra vonatkozóan biztosított importengedélyek mennyiségi határain belül.

| (4) | Hollandia 2010-ben újabb eltérést kért a 2011–2013 között a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében. A 2011/47/EU bizottsági határozat (3) engedélyezte ezt az eltérést, összhangban a 2001/822/EK tanácsi határozat (4) III. melléklete 37. cikkének (1), (3) és (7) bekezdésével és olyan meghatározott feltételek mellett, amelyek célja, hogy egyensúly jöjjön létre a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) gazdasági szereplőinek jogos érdekei és az uniós cukorpiac közös szervezésének célkitűzései között. |
| --- | --- |

(4)

Hollandia 2010-ben újabb eltérést kért a 2011–2013 között a Holland Antillákon feldolgozott cukortermékek tekintetében. A 2011/47/EU bizottsági határozat (3) engedélyezte ezt az eltérést, összhangban a 2001/822/EK tanácsi határozat (4) III. melléklete 37. cikkének (1), (3) és (7) bekezdésével és olyan meghatározott feltételek mellett, amelyek célja, hogy egyensúly jöjjön létre a tengerentúli országok és területek (TOT-ok) gazdasági szereplőinek jogos érdekei és az uniós cukorpiac közös szervezésének célkitűzései között.

| (5) | 2013. február 11-én Hollandia a curaçaói kormány nevében a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig, azaz a 2001/822/EK határozat lejártáig terjedő időszakra ismét eltérést kért a 2001/822/EK határozat III. mellékletében előírt származási szabályoktól. A kérelem évi összesen 5 500 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, biocukorként meghatározott, harmadik országokból származó és az Unióba való kivitel céljából Curaçaón feldolgozott cukortermékre vonatkozott. Ezt a kérelmet Hollandia 2013. április 17-én hivatalosan visszavonta, mivel a kérelemben ismertetett feldolgozási tevékenységeket időközben már nem a Holland Antillákon végezték. Hollandia 2013. április 17-én egy második eltérés iránti kérelmet nyújtott be 5 000 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, ökológiai termelésből származó nyers nádcukorként meghatározott cukortermék vonatkozásában a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. Ezt a kérelmet a Bizottság a 2013/460/EU bizottsági végrehajtási határozattal (5) elutasította. |
| --- | --- |

(5)

2013. február 11-én Hollandia a curaçaói kormány nevében a 2013. január 1-jétől2013. december 31-ig, azaz a 2001/822/EK határozat lejártáig terjedő időszakra ismét eltérést kért a 2001/822/EK határozat III. mellékletében előírt származási szabályoktól. A kérelem évi összesen 5 500 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, biocukorként meghatározott, harmadik országokból származó és az Unióba való kivitel céljából Curaçaón feldolgozott cukortermékre vonatkozott. Ezt a kérelmet Hollandia 2013. április 17-én hivatalosan visszavonta, mivel a kérelemben ismertetett feldolgozási tevékenységeket időközben már nem a Holland Antillákon végezték. Hollandia 2013. április 17-én egy második eltérés iránti kérelmet nyújtott be 5 000 tonna, a 1701 14 90 KN-kód alá tartozó, ökológiai termelésből származó nyers nádcukorként meghatározott cukortermék vonatkozásában a 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra. Ezt a kérelmet a Bizottság a 2013/460/EU bizottsági végrehajtási határozattal (5) elutasította.

| (6) | 2014. június 23-án a curaçaói kormány a 2014. január 1. és 2018. január 1. közötti időszak tekintetében eltérés iránti kérelmet nyújtott be évi 7 000 tonna ökológiai termelésből származó nyers nádcukorként és hagyományos nyers nádcukorként meghatározott, a 1701 13 KN-kód alá tartozó cukortermékre és a 1701 99, 1806 10 és 2106 90 KN-kód alá tartozó cukorkeverékekre vonatkozóan. 2014. szeptember 1-jén a curaçaói kormány kiegészítő információkat adott a kérelemmel kapcsolatban, közölve többek között, hogy a kérelem immár a 2014. október 1. és 2020. január 1. közötti időszakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

2014. június 23-án a curaçaói kormány a 2014. január 1. és 2018. január 1. közötti időszak tekintetében eltérés iránti kérelmet nyújtott be évi 7 000 tonna ökológiai termelésből származó nyers nádcukorként és hagyományos nyers nádcukorként meghatározott, a 1701 13 KN-kód alá tartozó cukortermékre és a 1701 99, 1806 10 és 2106 90 KN-kód alá tartozó cukorkeverékekre vonatkozóan. 2014. szeptember 1-jén a curaçaói kormány kiegészítő információkat adott a kérelemmel kapcsolatban, közölve többek között, hogy a kérelem immár a 2014. október 1. és 2020. január 1. közötti időszakra vonatkozik.

| (7) | Curaçao a Bizottság értésére adta, hogy 2014. január 1-jétől a gazdasági ágazat beszüntette a cukorfeldolgozási tevékenységeket, tekintettel arra, hogy a 2013/755/EU határozat nem teszi lehetővé az Unióba irányuló vámmentes exportot, mivel a feldolgozási tevékenységek a termék származóvá minősítése szempontjából nem minősülnek kielégítőnek. A curaçaói kormány ugyanakkor jelezte, hogy a régióba irányuló export céljára a gazdasági ágazat kész beruházni az ökológiai termelésből származó száraztermékek feldolgozásába, csomagolásába és nagykereskedelmébe, amint előteremti a beruházások finanszírozásához szükséges nyereséget. A cél az, hogy ezeket az új tevékenységeket 2015 második felében el lehessen kezdeni. Az új tevékenységek eredményeként a gazdasági ágazat a foglalkoztatottak számának emelkedését várja. |
| --- | --- |

(7)

Curaçao a Bizottság értésére adta, hogy 2014. január 1-jétől a gazdasági ágazat beszüntette a cukorfeldolgozási tevékenységeket, tekintettel arra, hogy a 2013/755/EU határozat nem teszi lehetővé az Unióba irányuló vámmentes exportot, mivel a feldolgozási tevékenységek a termék származóvá minősítése szempontjából nem minősülnek kielégítőnek. A curaçaói kormány ugyanakkor jelezte, hogy a régióba irányuló export céljára a gazdasági ágazat kész beruházni az ökológiai termelésből származó száraztermékek feldolgozásába, csomagolásába és nagykereskedelmébe, amint előteremti a beruházások finanszírozásához szükséges nyereséget. A cél az, hogy ezeket az új tevékenységeket 2015 második felében el lehessen kezdeni. Az új tevékenységek eredményeként a gazdasági ágazat a foglalkoztatottak számának emelkedését várja.

| (8) | A Curaçaótól származó értesülések szerint a jelenlegi piaci árak mellett 2 000 tonna harmadik országok ökológiai termeléséből származó, Curaçaón őrölt cukor Unióba irányuló exportjából tonnánként 25,42 EUR adózás utáni nettó nyereség termelhető ki, feltéve, hogy az uniós importra Curaçaóról származó cukorként kedvezményes elbánás vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

A Curaçaótól származó értesülések szerint a jelenlegi piaci árak mellett 2 000 tonna harmadik országok ökológiai termeléséből származó, Curaçaón őrölt cukor Unióba irányuló exportjából tonnánként 25,42 EUR adózás utáni nettó nyereség termelhető ki, feltéve, hogy az uniós importra Curaçaóról származó cukorként kedvezményes elbánás vonatkozik.

| (9) | A brazíliai termelésű nyers nádcukor termelési költsége (az adminisztratív költségekkel együtt) 294 EUR/tonna. A Bizottságnak benyújtott információk alapján valószínűtlennek tűnik, hogy az ökológiai termelésből származó nádcukor curaçaói tisztításának, őrlésének és csomagolásának tonnánkénti költségei, akár az Unióba történő szállítás költségeivel együtt, meghaladnák a 294 EUR-t. Ehelyett ezeket a költségeket úgy kell tekinteni, mint amelyek egyéb fix költségelemeket és nyereséget tartalmaznak. A fenntartható gazdasági tevékenység biztosítása érdekében a curaçaói termelési költségek (Curaçaón csak egyszerű feldolgozás zajlik) az Unióba történő szállítás költségeivel együtt nem haladhatják meg a nádcukor brazíliai termesztésének és feldolgozásának költségeit. Ezért az ökológiai termelésből származó nádcukor curaçaói tisztításának, őrlésének és csomagolásának, valamint az Unióba történő szállításának 294 EUR-s tonnánkénti összköltsége mellett tonnánként 192 EUR adózás utáni nyereséggel lehet számolni. A harmadik országból származó nádcukor curaçaói őrlésén tonnánként elérhető mindössze 25,42 EUR nyereség az Unióba történő vámmentes behozatal és a harmadik országokból származó cukorra vonatkozó 419 EUR/tonna importvám elengedése mellett aránytalannak tekintendő. |
| --- | --- |

(9)

A brazíliai termelésű nyers nádcukor termelési költsége (az adminisztratív költségekkel együtt) 294 EUR/tonna. A Bizottságnak benyújtott információk alapján valószínűtlennek tűnik, hogy az ökológiai termelésből származó nádcukor curaçaói tisztításának, őrlésének és csomagolásának tonnánkénti költségei, akár az Unióba történő szállítás költségeivel együtt, meghaladnák a 294 EUR-t. Ehelyett ezeket a költségeket úgy kell tekinteni, mint amelyek egyéb fix költségelemeket és nyereséget tartalmaznak. A fenntartható gazdasági tevékenység biztosítása érdekében a curaçaói termelési költségek (Curaçaón csak egyszerű feldolgozás zajlik) az Unióba történő szállítás költségeivel együtt nem haladhatják meg a nádcukor brazíliai termesztésének és feldolgozásának költségeit. Ezért az ökológiai termelésből származó nádcukor curaçaói tisztításának, őrlésének és csomagolásának, valamint az Unióba történő szállításának 294 EUR-s tonnánkénti összköltsége mellett tonnánként 192 EUR adózás utáni nyereséggel lehet számolni. A harmadik országból származó nádcukor curaçaói őrlésén tonnánként elérhető mindössze 25,42 EUR nyereség az Unióba történő vámmentes behozatal és a harmadik országokból származó cukorra vonatkozó 419 EUR/tonna importvám elengedése mellett aránytalannak tekintendő.

| (10) | Az eltérést 7 000 tonna, ökológiai termelésből származó nádcukorként, hagyományos nádcukorként és cukorkeverékként meghatározott cukortermékre vonatkozóan kérelmezték. A kérelem azonban nem említi a cukorkeverékek előállításához használt pektin, kazeinát, tejpor és kakaópor árát, amelynek hiányában az elérhető nyereség nem számolható ki. Az eltérés ezért csak az ökológiai termelésből származó nyers nádcukor és a hagyományos nyers nádcukor tekintetében biztosítható. |
| --- | --- |

(10)

Az eltérést 7 000 tonna, ökológiai termelésből származó nádcukorként, hagyományos nádcukorként és cukorkeverékként meghatározott cukortermékre vonatkozóan kérelmezték. A kérelem azonban nem említi a cukorkeverékek előállításához használt pektin, kazeinát, tejpor és kakaópor árát, amelynek hiányában az elérhető nyereség nem számolható ki. Az eltérés ezért csak az ökológiai termelésből származó nyers nádcukor és a hagyományos nyers nádcukor tekintetében biztosítható.

| (11) | Curaçao a Bizottság értésére adta, hogy az eltérés lehetővé teszi, hogy a gazdasági ágazat újraindítsa tevékenységeit, és élénkítse az exporttevékenységekhez és a devizabevételek növeléséhez hozzájáruló foglalkoztatást. A gazdasági ágazat az adókötelezettségek teljesítésén keresztül a költségvetési bevételek növeléséhez is hozzájárul. |
| --- | --- |

(11)

Curaçao a Bizottság értésére adta, hogy az eltérés lehetővé teszi, hogy a gazdasági ágazat újraindítsa tevékenységeit, és élénkítse az exporttevékenységekhez és a devizabevételek növeléséhez hozzájáruló foglalkoztatást. A gazdasági ágazat az adókötelezettségek teljesítésén keresztül a költségvetési bevételek növeléséhez is hozzájárul.

| (12) | 2009–2013 között Curaçao a 2001/822/EK határozat alapján olyan eltéréseket vett igénybe, amelyek a termelésnek a származási szabályoktól való eltérést nem igénylő termékek előállításának irányába történő diverzifikálását lehetővé tevő beruházásokhoz szükséges bevételek megteremtését célozták. A rendelkezésre bocsátott információk szerint 2009-ben nagyon alacsony volt a beruházások szintje, 2010–2012 között pedig egyáltalán nem került sor beruházásokra. Az eltérések ezért csupán a jelenlegi őrlési és csomagolási tevékenységek fenntartását szolgálták anélkül, hogy fenntartható módon hozzájárultak volna valamely meglévő gazdasági ágazat fejlődéséhez vagy egy új gazdasági ágazat kialakulásához. Az eltérés hatályának megszűnésekor ezért ellenőrizni kell, hogy az eltérés által lehetővé tett nyereséget ténylegesen ökológiai termelésből származó száraztermékek előállításához szükséges új gépek üzembe állítására fordították-e, és az milyen mértékben járult hozzá új munkahelyek létrehozásához. Ezért a curaçaói kormánynak az ellenőrzés céljából a beruházásokat igazoló bizonyítékokat és foglalkoztatási adatokat kell benyújtania az Unió számára. |
| --- | --- |

(12)

2009–2013 között Curaçao a 2001/822/EK határozat alapján olyan eltéréseket vett igénybe, amelyek a termelésnek a származási szabályoktól való eltérést nem igénylő termékek előállításának irányába történő diverzifikálását lehetővé tevő beruházásokhoz szükséges bevételek megteremtését célozták. A rendelkezésre bocsátott információk szerint 2009-ben nagyon alacsony volt a beruházások szintje, 2010–2012 között pedig egyáltalán nem került sor beruházásokra. Az eltérések ezért csupán a jelenlegi őrlési és csomagolási tevékenységek fenntartását szolgálták anélkül, hogy fenntartható módon hozzájárultak volna valamely meglévő gazdasági ágazat fejlődéséhez vagy egy új gazdasági ágazat kialakulásához. Az eltérés hatályának megszűnésekor ezért ellenőrizni kell, hogy az eltérés által lehetővé tett nyereséget ténylegesen ökológiai termelésből származó száraztermékek előállításához szükséges új gépek üzembe állítására fordították-e, és az milyen mértékben járult hozzá új munkahelyek létrehozásához. Ezért a curaçaói kormánynak az ellenőrzés céljából a beruházásokat igazoló bizonyítékokat és foglalkoztatási adatokat kell benyújtania az Unió számára.

| (13) | A Bizottság az ökológiai termelésből származó nyers nádcukor curaçaói tisztítása, őrlése és csomagolása vonatkozásában tonnánként 192 EUR adózás utáni nettó nyereséget tart reálisnak. A curaçaói kormány által előirányzott 300 000 EUR összegű beruházás ezért 1 560 tonna nyers nádcukor előállítása révén finanszírozhatóvá válik. Az eltérést következésképpen a 2015. április 1. és 2016. március 31. között időszakban 780 tonnára, a 2016. április 1. és 2017. március 31. közötti időszakban pedig ugyancsak 780 tonnára kell biztosítani. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az ökológiai termelésből származó nyers nádcukor curaçaói tisztítása, őrlése és csomagolása vonatkozásában tonnánként 192 EUR adózás utáni nettó nyereséget tart reálisnak. A curaçaói kormány által előirányzott 300 000 EUR összegű beruházás ezért 1 560 tonna nyers nádcukor előállítása révén finanszírozhatóvá válik. Az eltérést következésképpen a 2015. április 1. és 2016. március 31. között időszakban 780 tonnára, a 2016. április 1. és 2017. március 31. közötti időszakban pedig ugyancsak 780 tonnára kell biztosítani.

| (14) | 2014. november 21-én kelt levelében a Bizottság felkérte Curaçaót, hogy nyugtázza a Bizottságnak az eltérési kérelemről adott értékelését, és ismertesse a Bizottsággal véleményét. A válaszadásra előírt határidő 2014. december 3. volt. A Bizottság a curaçaói hatóságok válaszát 2014. december 3-án kapta meg. |
| --- | --- |

(14)

2014. november 21-én kelt levelében a Bizottság felkérte Curaçaót, hogy nyugtázza a Bizottságnak az eltérési kérelemről adott értékelését, és ismertesse a Bizottsággal véleményét. A válaszadásra előírt határidő 2014. december 3. volt. A Bizottság a curaçaói hatóságok válaszát 2014. december 3-án kapta meg.

| (15) | Az eltérés ezekkel a feltételekkel sem egyetlen uniós gazdasági ágazatban, sem meglévő uniós iparág számára nem fog jelentős károkat okozni. |
| --- | --- |

(15)

Az eltérés ezekkel a feltételekkel sem egyetlen uniós gazdasági ágazatban, sem meglévő uniós iparág számára nem fog jelentős károkat okozni.

| (16) | A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) szabályokat állapít meg a vámkontingensek kezelésére vonatkozóan. Ezeket a szabályokat indokolt alkalmazni a szóban forgó eltéréssel érintett mennyiségek kezelése során. |
| --- | --- |

(16)

A 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) szabályokat állapít meg a vámkontingensek kezelésére vonatkozóan. Ezeket a szabályokat indokolt alkalmazni a szóban forgó eltéréssel érintett mennyiségek kezelése során.

| (17) | A Vámkódexbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(17)

A Vámkódexbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/755/EU határozat VI. mellékletétől eltérve a nem származó nyers nádcukor curaçaói őrléséből előállított, az ex 1701 13 KN-kód alá tartozó nyers nádcukor Curaçaóról származó terméknek minősül az e határozat 2–5. cikkében foglalt feltételeknek megfelelően.

2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés a mellékletben megállapított, 2015. április 1. és 2017. március 31. között Curaçaóról az Unióba importált mennyiségekre vonatkozik.

3. cikk

Az e határozat mellékletében meghatározott mennyiségek kezelése során a 2454/93/EGK rendeletnek a vámkontingensek kezelésére vonatkozó 308a., 308b. és 308c. cikke szerint kell eljárni.

4. cikk

(1)   Curaçao vámhatóságai megteszik az 1. cikkben meghatározott termékek kivitelének mennyiségi ellenőrzése érdekében szükséges intézkedéseket.

(2)   Curaçao illetékes hatóságai minden negyedévet követő hónap végéig negyedéves kimutatást nyújtanak be a Bizottságnak azokról a mennyiségekről, amelyekre e határozat alapján EUR.1 szállítási bizonyítványt bocsátottak ki, továbbá megadják e bizonyítványok sorszámát.

(3)   Az e határozat értelmében kiállított EUR.1 szállítási bizonyítványokon az alábbi bejegyzések egyike szerepel:

| — | „Derogation – [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]” |
| --- | --- |

—

„Derogation – [Commission Implementing Decision (EU) 2015/164]”

| — | „Dérogation – [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”. |
| --- | --- |

—

„Dérogation – [Décision d'exécution (UE) 2015/164 de la Commission]”.

5. cikk

2016. október 1-jét megelőzően a curaçaói kormány igazolja a Bizottság számára, hogy az eltérés révén a gazdasági ágazat által termelt nyereséget ténylegesen ökológiai termelésből származó száraztermékek előállításához szükséges új gépek üzembe állítására fordították, és az ténylegesen hozzájárul új munkahelyek létrehozásához.

6. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. február 2-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 344., 2013.12.19., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2009. szeptember 9-i 2009/699/EK határozata a Holland Antillákról behozott cukor tekintetében a 2001/822/EK tanácsi határozatban előírt származási szabályoktól való eltérésről (HL L 239., 2009.9.10., 55. o.).

2

(3)  A Bizottság 2011. január 20-i 2011/47/EU határozata a Holland Antillákról behozott cukor tekintetében a 2001/822/EK tanácsi határozatban előírt származási szabályoktól való eltérésről (HL L 21., 2011.1.25., 3. o.).

3

(4)  A Tanács 2001. november 27-i 2001/822/EK határozata az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról (tengerentúli társulási határozat) (HL L 314., 2001.11.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2013. szeptember 17-i 2013/460/EU végrehajtási határozata a 2001/822/EK tanácsi határozattól a Curaçaóról származó cukorra alkalmazandó származási szabályok tekintetében történő eltérés engedélyezésének az elutasításáról (HL L 249., 2013.9.19., 6. o.).

5

(6)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Időszakok | Mennyiségek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1960 | 1701 13 | Nyers nádcukor | 2015.4.1. – 2016.3.31.
  2016.4.1. – 2017.3.31. | 780 tonna
  780 tonna |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időszakok

Mennyiségek

09.1960

1701 13

Nyers nádcukor

2015.4.1. – 2016.3.31.

2016.4.1. – 2017.3.31.

780 tonna

780 tonna

---