# Euroopan unionin C 2/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 2 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta7. tammikuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 2

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta7. tammikuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 002/01 | Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 0,05 % 1. tammikuuta 2015 – Euron kurssi | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 002/01

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko: 0,05 % 1. tammikuuta 2015 – Euron kurssi

1

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 002/02 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 2 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 002/03 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 3 |
| 2015/C 002/04 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 7 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 002/02

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

2

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2015/C 002/03

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

3

2015/C 002/04

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 7.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 2/1

---

Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaation korko (1):

0,05 % 1. tammikuuta 2015

Euron kurssi (2)

6. tammikuuta 2015

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1914 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,69 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4414 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,78420 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,4208 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2014 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 9,1795 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,695 |
| HUF | Unkarin forinttia | 319,32 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,3075 |
| RON | Romanian leuta | 4,4990 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,7732 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4640 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4014 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,2376 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5378 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5905 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 311,72 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,9771 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,4022 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6740 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 093,06 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,2550 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 53,624 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 74,9100 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,221 |
| BRL | Brasilian realia | 3,2159 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,7781 |
| INR | Intian rupiaa | 75,7400 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1914

JPY

Japanin jeniä

141,69

DKK

Tanskan kruunua

7,4414

GBP

Englannin puntaa

0,78420

SEK

Ruotsin kruunua

9,4208

CHF

Sveitsin frangia

1,2014

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

9,1795

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,695

HUF

Unkarin forinttia

319,32

PLN

Puolan zlotya

4,3075

RON

Romanian leuta

4,4990

TRY

Turkin liiraa

2,7732

AUD

Australian dollaria

1,4640

CAD

Kanadan dollaria

1,4014

HKD

Hongkongin dollaria

9,2376

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5378

SGD

Singaporen dollaria

1,5905

KRW

Etelä-Korean wonia

1 311,72

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,9771

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,4022

HRK

Kroatian kunaa

7,6740

IDR

Indonesian rupiaa

15 093,06

MYR

Malesian ringgitiä

4,2550

PHP

Filippiinien pesoa

53,624

RUB

Venäjän ruplaa

74,9100

THB

Thaimaan bahtia

39,221

BRL

Brasilian realia

3,2159

MXN

Meksikon pesoa

17,7781

INR

Intian rupiaa

75,7400

---

(1)  Korko, jota sovellettiin viimeiseen ennen ilmoitettua päivää suoritettuun rahoitusoperaatioon. Jos sovellettu korko on vaihtuva huutokauppakorko, korko on marginaalinen korko.

(2)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 7.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 2/2

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 2/02)

| 1. | Komissio vastaanotti 22. joulukuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Ingram Micro Inc. (Ingram Micro) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä ANOV Expansion SAS (Anovo) ja sen tytäryrityksissä (lukuun ottamatta espanjalaisia tytäryrityksiä) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 22. joulukuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Ingram Micro Inc. (Ingram Micro) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan ranskalaisessa yrityksessä ANOV Expansion SAS (Anovo) ja sen tytäryrityksissä (lukuun ottamatta espanjalaisia tytäryrityksiä) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Ingram Micro: tietotekniikkatuotteiden ja muiden elektroniikkatuotteiden jakelu- ja logistiikkapalvelut,
  —   Anovo: liikkuvuustuotteiden, kulutuselektroniikan ja muiden elektroniikkatuotteiden logistiikkapalvelut. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Ingram Micro: tietotekniikkatuotteiden ja muiden elektroniikkatuotteiden jakelu- ja logistiikkapalvelut,

—   Anovo: liikkuvuustuotteiden, kulutuselektroniikan ja muiden elektroniikkatuotteiden logistiikkapalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7486 – Ingram Micro / ANOV Expansion seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 7.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 2/3

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 2/03)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”CAPÃO DE FREAMUNDE”

EY-nro: PT-PGI-0005-0846–10.1.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Capão de Freamunde”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Portugali

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.1. Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Capão de Freamunde tarkoittaa Gallus domesticus -lajin hidaskasvuisista Atlantin valtameren puoleisista läntisistä kannoista saatua lintua, joka on kuohittu ennen sukukypsyyden saavuttamista, tarkoitettu yksinomaan korkealaatuisen lihan tuotantoon ja kasvatettu ensimmäisistä päivistä lähtien jäljempänä kuvattujen ruokintavaatimusten mukaisesti yksilöidyllä maantieteellisellä alueella.

Gallus domesticus

Tuotantoon käytetään ainoastaan joko Redbro de pescoço coberto- ja Redbro de pescoço pelado -kantoja tai Pohjois-Portugalissa esiintyviä tyypillisiä rotuja Pedrês Portuguesa, Preta Lusitânica ja Amarela.

Capão de Freamunde pidetään kaupan seuraavissa tarjontamuodoissa:

| a) | Elävänä 10–11 kuukauden ikäisenä ja asianmukaisesti yksilöitynä; |
| --- | --- |

a)

Elävänä 10–11 kuukauden ikäisenä ja asianmukaisesti yksilöitynä;

| b) | 10–11 kuukauden ikäisinä teurastettujen lintujen ruhoina, jotka on pakattu ja merkitty, kynittyinä ja ilman päätä mutta siten, että maksa ja kivipiira (= sisälmykset) on jätetty poistamatta; |
| --- | --- |

b)

10–11 kuukauden ikäisinä teurastettujen lintujen ruhoina, jotka on pakattu ja merkitty, kynittyinä ja ilman päätä mutta siten, että maksa ja kivipiira (= sisälmykset) on jätetty poistamatta;

| c) | Jäädytettyinä 10–11 kuukauden ikäisinä teurastettujen lintujen ruhoina. |
| --- | --- |

c)

Jäädytettyinä 10–11 kuukauden ikäisinä teurastettujen lintujen ruhoina.

Maantieteellisellä alueella käytetyn menetelmän mukaan tuotetulla Capão de Freamundella on seuraavat ominaisuudet:

i)   Fysikaaliset ominaisuudet:

Fysikaaliset ominaisuudet:

Elävät linnut: höyhenpeitteen väri: punainen tai kirkkaan punainen; harja: ei ole; heltta: ei ole; rinnan muoto: leveä, runsas lihaksisto; jalkojen väri: keltainen; ihon väri: keltainen; koivet: suomupeitteiset, leveät ja väriltään keltaiset; reidet: hyvin kehittyneet ja lihaksikkaat; paino: 5,0–7,0 kg;

Ruhot: väri: kellertävä; ulkonäkö: täyteläisen pehmeä; nahka: ohut, sileä, kostea, huokoset eivät erotu kovin selvästi; paino: 3,0–4,5 kg;

ii)   Aistinvaraiset ominaisuudet:

Aistinvaraiset ominaisuudet:

Kypsentämättömän Capão de Freamunde -syöttökukon ruhon nahka on tasaisen kellertävä, lihaksisto on punertava, ja siinä on pehmeähköä lihaksensisäistä rasvaa. Lihassa on kevyt raa’an lihan (kesyn siipikarjan lihan) aromi, jossa ei tunnu käytännöllisesti katsoen lainkaan veren (maksamaista metalliin vivahtavaa) tai eltaantunutta tuoksua. Kypsennettynä Capão de Freamunde -syöttökukon liha on rakenteeltaan kohtuullisen mureaa, hieman tahnamaista (kumimaisen joustavaa), ja sen luontainen mehevyys korostuu pureskeltaessa jättäen kevyesti tahmean suutuntuman. Aromissa tuntuu kevyenä paahdetun lihan ja grillatun nahan tuoksu vailla eltaantuneisuutta. Maku on kohtuullisen voimakas, siinä tuntuu hyvin kevyenä rasvan, veren (maksamaisen metallinen) ja raa’an lihan (kesyn siipikarjan lihan) maku.

iii)   Kemialliset ominaisuudet (rasvaprofiili)

Kemialliset ominaisuudet (rasvaprofiili)

Capão de Freamunde -syöttökukon kertatyydyttymättömien rasvahappojen pitoisuus vaihtelee välillä 42–45,50 prosenttia ja öljyhappopitoisuus 35,5–40 prosenttia.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Capão de Freamunde -syöttökukon perusravinnoksi käytetyt kasvilajit ovat peräisin tuotantoalueelta. Niitä ovat maissi (Zea mays L.) jyvinä tai jauhettuna; se on ruokinnassa eniten käytetty vilja, jonka osuuden on oltava vähintään 60 prosenttia rehun kokonaismäärästä. Muita kasveja ovat heinäkasvi- ja rikkakasvilajikkeet Holcus mollis, Lolium multiflorum ja Plantago lanceolata L.

Zea mays

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Kahden kuukauden ikään ja/tai yhden kilogramman elopainoon asti ruokinta perustuu pääasiassa rehukakkuihin, jotka on valmistettu maissijauhosta, pilkotusta rehukaalista, ja riisistä ja/tai yleensä keltaisen lajikkeen maissinjyvistä.

Viiden viikon ikäisinä eläimet pääsevät vapaasti päivisin auringonnoususta auringonlaskuun kasvipeitteiselle ulkolaitumelle. Ulkolaidunten kasvipeitteen vähimmäispinta-ala on 2 m2 kananpoikaa tai 4 m2 syöttökukkoa kohti, ja nurmitiheyden on oltava keskimääräinen tai korkea (korkeus 6–15 cm) ja jakauduttava tasaisesti siten, että keskimääräistä tiheyttä alhaisemman nurmen osuus ei ylitä 30:tä prosenttia kokonaispinta-alasta.

2

2

Alkaen 3–4 kuukauden iässä tapahtuvasta kuohitsemisesta teurastamiseen tai elävän eläimen myyntiin saattamiseen asti syöttökukkojen ad libitum -ruokinnan on koostuttava vähintään 80-prosenttisesti keltaisesta tai valkoisesta murskatusta tai kokonaisesta maissista; loppurehu koostuu leivänvalmistuksesta peräisin olevasta jauhosta, rehukaalista, luonnonvaraisista kasveista ja viljakasvien siemenistä.

ad libitum

Mikäli luonnonrehun väliaikaisesti puuttuessa täydennysruokinnassa käytetään kaupallista rehua, sen on vähintään 80-prosenttisesti koostuttava viljasta. Kaupallisen rehun osuus missä tahansa eläinten elinkaaren vaiheessa saa olla enintään 20 prosenttia rehuannoksesta.

Jos käytetään kaupallista rehua, sen antaminen on lopetettava 5 päivää ennen teurastusta.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Capão de Freamunde kasvatetaan ensimmäisistä elinpäivistä lähtien yksinomaan tiloilla, jotka sijaitsevat yksilöidyllä maantieteellisellä alueella, koska syöttökukkojen kasvatukseen ja kuohitsemiseen liittyvä osaaminen on siellä vakiintunut perinne; näin voidaan varmistaa tuotteen aitous. Tiloille voidaan tuoda kasvatettaviksi myös yksilöidyn maantieteellisen alueen ulkopuolelta peräisin olevia untuvikkoja.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Ruhojen jäädyttäminen voi tapahtua ainoastaan asianomaisten henkilöiden pyynnöstä ja yksinomaan silloin, kun ruhot on tarkoitettu vientiin.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Päällysmerkinnöissä on ehdottomasti oltava maininta ”Capão de Freamunde IGP” (SMM) ja tuotteen tunnus, jonka malli on esitetty jäljempänä.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Capão de Freamunde kasvatetaan ainoastaan yksilöidyllä maantieteellisellä alueella, joka käsittää seuraavat kunnat ja taajamat: Paços de Ferreiran kunta: kaikki osat; Seuraavat Lousadan kunnan osat: Boim, Casais, Covas, Cristelos, Figueiras, Lodares, Lustosa, Nespereira, Nevogilde, Nogueira, Meinedo, St. Estêvão, Silvares, Sousela, Ordem ja Pias; Seuraavat Paredesin kunnan osat: Beire, Duas Igrejas, Vilela, Lordelo, Sobrosa, Cristelo ja Louredo.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellinen tuotantoalue käsittää pienten vesistöjen latva-altaat Paços de Ferreiran kunnan laidalla, kastelualueet, jotka muodostavat siitä Ferreirajokeen virtaavan valuma-alueen. Varsinaisen Ferreirajoen lisäksi sen valuma-alue käsittää yksilöidyllä maantieteellisellä alueella sivujoet Carvalhosa, Eiriz ja Taio. Kyseessä on 150–600 metrin korkeudessa sijaitseva penkereistä muodostuva kastelualue; tuotantoalueen keskimääräinen kuukausilämpötila on noin 15 °C, ja vähimmäis- ja enimmäislämpötilat vaihtelevat tuntuvasti välillä 12–18 °C.

Leuto ilmasto on erinomainen syöttökukkojen ihanteellisen kehittymisen kannalta, koska se edistää niiden ravinnoksi soveltuvien luonnonvaraisten heinä- ja rikkakasvilajien (Holcus mollis, Lolium multiflorum ja Plantago lanceolata L.) kasvua.

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Lisäksi kasvattajien vuosisataiset perinteiset menetelmät, kuten lintujen päästäminen vapaasti päivisin auringonnoususta auringonlaskuun kasvipeitteiselle ulkolaitumelle, kuohittujen syöttökukkojen pitäminen erillään muusta siipikarjasta sekä se erityispiirre, että kullakin tilalla kasvatetaan vain samaa alkuperää ja rotua olevia samanikäisiä lintuja, takaa niille kaikille tasapainoiset elinolosuhteet, joissa ne pääsevät viiden viikon ikäisistä lähtien päivisin jatkuvasti laiduntamaan vapaasti ulkona laajaperäisellä luonnonlaitumella vailla stressiä. Viiden viikon ikäisinä eläimet pääsevät vapaasti päivisin auringonnoususta auringonlaskuun kasvipeitteiselle ulkolaitumelle.

Yksilöity maantieteellinen alue on sellainen osa Portugalia, jossa maissinviljelyllä on vuosisataiset perinteet, minkä vuoksi kyseinen viljalaji muodostaa syöttökukkojen pääasiallisen ravinnon, jonka osuus on vähintään 60 prosenttia niiden kokonaisrehuannoksesta.

Paikallinen tuotantotapa kehittyi sukupolvien kuluessa, ja se on edelleen käytössä ja osoitus alueen erityispiirteisiin yhdistyvästä inhimillisestä osaamisesta. Historiallisten viitteiden perusteella syöttökukkojen perinteinen kasvatus Freamundessa syntyi jo roomalaisaikana. Toiminnan taloudellinen merkitys oli niin suuri, että jo 1000-luvulla kymmenykset voitiin maksaa syöttökukkoina. Keskiajalla (400–1400-luvulla) Freamunden syöttökukkoa käytettiin maksettaessa veroja lääninherroille ja papistolle, jotka arvostivat suuresti kyseistä tuotetta.

Joulukuun 13. järjestettävät Feira dos Capões -markkinat virallistettiin jo 3. lokakuuta 1719 kuningas Juhana V:n antamalla asetuksella.

Eräiden tutkijoiden mukaan myös 1400-luvulta peräisin olevissa asiakirjoissa viitataan perinteiseen keskiaikaiseen tapaan ”kuohita lintuja ja myydä niitä, kuten tehtiin Salvador de Friamunden seurakunnassa...”.

5.2   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Capão de Freamunde saadaan yksinomaan hidaskasvuisiin kantoihin ja rotuihin kuuluvista linnuista, jotka kuohitaan huolellisesti ja kasvatetaan vapaudessa luonnonlaiduntamiseen perustuvalla, viljalla, pääasiassa maissilla täydennetyllä rehulla. Eläinten koko elinkaari järjestetään niin, että ne saavuttavat täysikasvuisuuden hieman ennen joulua.

Capão de Freamunde -syöttökukon ruhot eroavat selvästi tavanomaisella tavalla kasvatettujen lintujen ruhoista korkeamman painon, voimakkaamman värin, leveämmän rinnan, suuremman lihaksiston ja ohuen, sileän ja kostean nahan perusteella. Myös kypsennettynä ne poikkeavat selvästi tavanomaisesta siipikarjasta kohtuullisen murean, hieman tahnamaisen ja erittäin mehevän rakenteensa ansiosta, ja lisäksi ne ovat täysin vailla vieraita hajuja.

Myös tasapainoinen rasvaprofiili on tuotteelle ominainen; kertatyydyttymättömien rasvahappojen osuus on merkittävästi suurempi kuin muulla siipikarjanlihalla ja vastaavasti tyydyttyneiden rasvojen osuus on pienempi.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Tuotteen ja maantieteellisen alueen välinen yhteys johtuu sekä maaperä- ja ilmasto-olosuhteista että inhimillisistä tekijöistä. Leuto ilmasto on erinomainen syöttökukkojen ihanteellisen kehittymisen kannalta, koska se edistää toisaalta niiden ravinnoksi soveltuvien luonnonvaraisten heinä- ja rikkakasvilajien kasvua ja toisaalta myös maissin ja muiden eläinten koko elinkaaren aikana käytettyjen rehukasvien tuotantoa. Ilmasto mahdollistaa myös sen, että eläimet viettävät suurimman osan elämästään vapaina ulkoilmassa ympäristössä, joka on otollinen hitaalle kasvulle vailla stressiä.

Tämä vuosisatoja jatkunut syöttökukkojen perinteinen pitotapa mahdollistaa rasvaisten ja runsaslihaisten eläinten tuotannon ja antaa niiden lihalle murean mutta samalla kiinteän rakenteen, jonka maku ja mehevyys ovat omaa luokkaansa siipikarjanlihan joukossa.

Myös eläinten luonnollinen ravinto yhdessä niiden kasvatusympäristön olosuhteiden kanssa vaikuttaa lihan tasapainoiseen koostumukseen, muuta siipikarjanlihaa huomattavasti suurempaan kertatyydyttymättömien rasvojen osuuteen ja korkeampaan öljyhappopitoisuuteen.

Syöttökukko on Porton alueella sijaitsevan Paços de Ferreiran kunnan väkirikkaan ja kehittyneen Freamunden taajaman symbolinen tuote. Tapa kuohita jo hyvin nuoret kukonpojat niiden lihottamiseksi ja lihan mureuttamiseksi on ollut käytössä kyseisellä paikkakunnalla ja sen ympäristössä jo pitkään. On tiedossa, että tapa kuohita siipikarjaa ja pitää sitä kaupan on hyvin vanha ja peräisin jo keskiajalta, jolloin sitä harjoitettiin silloisen Salvadori de Friamunden seurakunnan alueella.

Vielä nykyisinkin Feira dos Capões on tunnettu Freamundessa tapahtuma, joka houkuttelee paikalle lukuisia kävijöitä. Nämä jo 1400-luvulta lähtien järjestettävät markkinat ajoittuvat samaan aikaan, kun katolisessa pyhimyskalenterissa vietetään Lucian – näkövammaisten suojeluspyhimyksen – päivää.

Perinteisesti Capão de Freamunde -syöttökukkoa nautitaan talvikuukausina (marraskuusta tammikuuhun), ja se on erottamaton osa tuotantoalueensa ruokakulttuuria etenkin joulun aikaan. Silloin sitä annetaan myös lahjana, mikä todistaa sen huomattavasta symbolisesta arvostuksesta alueen väestön keskuudessa.

Capão de Freamunde -syöttökukon ruhon huomattavien erityisominaisuuksien pohjalta on kehitetty ruokalajeja, joista on tullut osa alueen tapakulttuuria, ja siitä on tullut monille paikallisille ravintoloille todellinen käsite, jonka maine on levinnyt yhä laajemmalle. Nykyisin jo perinteiseksi muodostuneessa tunnetussa Capão de Freamunde -syöttökukon valmistusohjeessa – uunissa paistettu omilla sisälmyksillään, pilkotulla salamilla ja kinkulla täytetty Freamunden syöttökukko – tulevat erinomaisesti esiin perusraaka-aineen makuominaisuudet, ja sitä valmistetaan vuosittain 12. joulukuuta Freamundessa järjestettävässä kilpailussa, johon osallistuu monia ravintoloita Paços de Ferreiran kunnasta ja muualtakin.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---

| 7.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 2/7

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2015/C 2/04)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”GLÜCKSTÄDTER MATJES”

EY-nro: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

SMM ( X ) SAN ( )

1.   Nimi

”Glückstädter Matjes”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Jäsenvaltio tai kolmas maa

Saksa

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1.   Tuotelaji

Tuotelaji

Luokka 1.7 Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2.   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Glückstädter Matjes valmistetaan perinteisesti käsin useimmiten fileinä mutta myös fileoimattomana kevyesti suolatusta, kalan sisältämien omien entsyymien vaikutuksesta perkaamattomana kypsyneestä sillistä (Clupea harengus). Fileet ovat rasvaisen kiiltäviä ja väriltään vaalean harmaanruskeita, yläpuolelta nahan ansiosta hopeaan vivahtavia ja alapuolelta punertavia johtuen kypsymisestä perkaamattomana. Käytettyjen sillien koosta ja painosta riippuen fileet painavat 30–50 g, ja niiden pituus on 14–17 cm. Glückstädter Matjes nautitaan tavallisesti kylmänä; fileet ovat pehmeitä ja suussa sulavia, ja niissä tuntuu erityinen, matjessillille ominainen aromaattinen kylmän, tuoreen mutta ei raa’an kalan kevyen suolaiseen vivahtava maku. Glückstädter Matjes tarjotaan kuluttajille, ravintoloille ja kauppiaille tuoreina jäähdytettyinä fileinä. Kalakauppiaat ja ravintoloitsijat ostavat Glückstädter Matjes -silliä myös fileoimattomana ja jalostavat sen itse.

Clupea harengus

3.3.   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Glückstädter Matjes valmistetaan yksinomaan sillistä (Clupea harengus). Matjessillin raaka-aineena käytettävä silli pyydetään perinteisesti Pohjanmeren keski- ja pohjoisosien vesiltä. Silli pakastetaan välittömästi sellaisenaan.

Clupea harengus

Silliä pyydetään toukokuun lopusta heinäkuun alkuun, jolloin sen luonnollinen elinkaari on siinä vaiheessa, että se on riittävän rasvaista matjessillin tuotantoon mutta siinä ei ole vielä selvästi näkyvää mätiä tai maitia.

3.4.   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5.   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaloista poistetaan sisälmykset ja ne raakakypsytetään ja jalostetaan matjesfileiksi yksinomaan maantieteellisellä alueella.

3.6.   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

—

3.7.   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

—

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Glückstadtin kaupungin alue Schleswig-Holsteinissa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

5.1.   Maantieteellisen alueen erityisyys

Maantieteellisen alueen erityisyys

Glückstadt on satamakaupunki Elbejoen alajuoksulla Schleswig-Holsteinissa.

Glückstädter Matjes on tuote, jolla on pitkä valmistusperinne. Erityinen käsiteollinen tuotantomenetelmä (raakakypsytys yksinomaan suolan ja perkaamattoman kalan omien entsyymien avulla, käsin tapahtuva nahan ja ruotojen poistaminen sekä fileiden viimeistely) on erottamaton osa Glückstadtissa säilynyttä matjessillin tuotantoperinnettä ja edellytys tuotteen erityisominaisuuksien kehittymiselle.

Perinne alkoi vuonna 1893, kun Glückstadtissa aloitettiin sillinkalastus, ja 15. heinäkuuta 1894 Tümmler, kaupungin ensimmäinen sillinpyyntialus palasi satamaan 8 viikkoa kestäneeltä ensimmäiseltä pyyntimatkaltaan tuoden mukanaan 150 tynnyrillistä (Kantjes) suolattua silliä (Willy Detjens: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, Glückstadt 1957, s. 4, rivit 52–). Tästä perinteestä kertoo myös se, että 21. kesäkuuta 1957 silloiselle liittopresidentille Theodor Heussille lahjoitettiin pieni tynnyrillinen Glückstädter Matjes -silliä Glückstadtissa Saksan sillinkalastuksen kunniaksi järjestetyn Matjes-päivän yhteydessä (Heinz Kaufholz: Ein Fässchen Glückstädter Matjes für Heuss, Glückstädter Monatsspiegel, kesäkuu 2008, s. 15).

Perinteisen käsiteollisen toiminnan säilyminen Glückstadtissa ilman koneellista jalostusta ja apu-, maku- tai väriaineiden käyttöä raakakypsytyksessä ja säilytyksessä on osoitus kaupungissa tuotetun matjessillin erityislaadusta.

5.2.   Tuotteen erityisyys

Tuotteen erityisyys

Glückstädter Matjes tuotetaan puhtaasti käsityönä ilman mitään kypsytyksen apuaineita yksinomaan sillistä ja suolasta sen jälkeen, kun kalasta on poistettu sisälmykset, jotka ovat tarpeettomia entsymaattisen kypsymisprosessin kannalta. Muutaman viikon kestävän pyyntikauden aikana pyydetyt kokonaiset tuoreet sillit, joista ei ole poistettu sisälmyksiä, pakastetaan, jolloin Glückstadtissa on koko ajan seuraavaan pyyntikauteen asti saatavilla tuoreita matjesfileitä jalostusta varten. Sulatuksen jälkeen silleistä poistetaan pää ja sisälmykset siten, että suolen ja umpilisäkkeen alueella sijaitseva entsyymipitoinen haima jätetään paikalleen. Sillit ja suola laitetaan tynnyreihin, joissa kala kypsyy ruotoineen omien entsyymiensä vaikutuksesta matjessilliksi. Ruodot poistetaan ja silli fileoidaan täysin käsityönä. Glückstädter Matjes erottuu teollisesti tuotetusta matjessillistä ja vastaavankaltaisista tuotteista makunsa ja rakenteensa perusteella. Sen maku on selkeän aromaattinen, kevyesti suolainen matjessillin maku. Suutuntuma on erityisen pehmeä olematta silti liian ”sohjoinen”. Perkaamattomana tapahtuvasta raakakypsymisestä johtuen fileen alapuoli on punertava. Glückstädter Matjes -silli nautitaan useimmiten sämpylän tai ruisleivän kera sekä erilaisten lisukkeiden ja kastikkeiden kanssa.

Glückstädter Matjes tunnetaan ainakin Pohjois-Saksassa, jossa se on erittäin arvostettu tuote, jonka maine perustuu sen alkuperään ja Glückstadtissa edelleen tapahtuvaan jalostukseen. Erityinen maine perustuu siten maantieteellisellä alueella vuosikymmeniä jatkuneeseen matjessillin tuotantoperinteeseen. Glückstädter Matjes -sillin yhä kasvava tunnettuus alkoi kukoistaa, kun Glückstadtin silloinen pormestari Manfred Bruhn järjesti vuonna 1968 ensimmäisen kerran sittemmin joka vuoden kesäkuussa vietettävän nelipäiväisen Glückstädter Matjeswochen -tapahtuman (Heinz Kaufholz, em. teos ja Heringsfang, harte Knochenarbeit, Glückstädter Monatsspiegel, kesäkuu 2005, s. 7). Tapahtuman avajaistilaisuus houkuttelee paikalle Schleswig-Holsteinin, Hampurin ja Niedersachsenin lisäksi kävijöitä ja matjessillin ystäviä myös muista Saksan osista. Glückstädter Matjeswochen -tapahtuman yhteydessä järjestetyn reseptikilpailun innoittamana syntyi lukemattomia Glückstädter Matjes -sillin käyttöön ja valmistukseen liittyviä ruokalajeja ja -ohjeita.

Glückstädter Matjes -silliä myydään paikallisena erikoistuotteena erityisesti Schleswig-Holsteinin, Hampurin ja Niedersachsenin elintarvikeliikkeissä. Sitä toimitetaan ympäri vuoden yhä enemmän myös ravintoloihin ja kotitalouksiin. Glückstädter Matjes -sillin korkea tunnettuusaste ja suuri arvostus vahvistettiin myös vuonna 2008 järjestetyssä edustavassa kuluttajakyselyssä (Dr. Adriano Profeta: Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung ”Glückstädter Matjes” gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A., Freising 2008). Glückstadtin kaupungin ja Glückstädter Matjes -sillin tunnettuuden välillä on vakiintunut vuorovaikutussuhde.

5.3.   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Glückstädter Matjes -sillifileiden maku, rakenne ja ulkonäkö perustuvat Glückstadtissa yhä käytössä oleviin perinteisiin tuotantomenetelmiin. Hyvä maine johtuu erityisesti siitä, että Glückstadtissa matjessillin tuotannossa ei edelleenkään käytetä yksinkertaisempia teollisia valmistus- ja kypsytysmenetelmiä vaan tuotanto tapahtuu käsityönä, mikä vaatii enemmän vaivannäköä. Lisäksi Glückstadtin kaupunki ja sen matjessillin tuottajat ovat jo vuosikymmenten ajan toteuttaneet toimenpiteitä tämän perinteisen tuotteen maineen levittämiseksi. Glückstädter Matjes on tiiviisti sidoksissa kaupungin kulttuurielämään, ja sitä pidetään erityisen arvostettuna elintarvikkeena. Niinpä tuote onkin perinteisesti erottamaton osa paikallista ruokakulttuuria, ja se tunnetaan sekä alueella että sen ulkopuolella.

Eritelmän julkaisutiedot

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

2

(3)  Katso alaviite 2.

3

---