# Uradni list L 332/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 332 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5018. december 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 332

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5018. december 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 1490/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 954/79 o ratifikaciji ali pristopu držav članic h Konvenciji Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc (
  1
  ) | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1491/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1492/2007 z dne 17. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 glede tarifnih kvot za nekatere izdelke s poreklom iz Čila | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1493/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi oblike poročila, ki ga morajo predložiti proizvajalci, uvozniki in izvozniki določenih fluoriranih toplogrednih plinov v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1494/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi oblike oznak in dodatnih zahtev glede označevanja v zvezi z izdelki in opremo, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 25 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (
  1
  ) | 27 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 1490/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 954/79 o ratifikaciji ali pristopu držav članic h Konvenciji Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc (
  1
  )

1

1

Uredba Komisije (ES) št. 1491/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 1492/2007 z dne 17. decembra 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 glede tarifnih kvot za nekatere izdelke s poreklom iz Čila

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 1493/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi oblike poročila, ki ga morajo predložiti proizvajalci, uvozniki in izvozniki določenih fluoriranih toplogrednih plinov v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 1494/2007 z dne 17. decembra 2007 o določitvi oblike oznak in dodatnih zahtev glede označevanja v zvezi z izdelki in opremo, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

25

DIREKTIVE

*

Direktiva 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (
  1
  )

1

27

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2007/839/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb | 46 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb | 48 |
| | | 2007/840/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov | 66 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov | 68 |
| | | Komisija |
| | | 2007/841/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. septembra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (Zadeva COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4274) | 77 |
| | | 2007/842/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 6. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5898) | 80 |
| | | 2007/843/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 o odobritvi programov nadzora za Salmonello v matičnih jatah Gallus gallus v nekaterih tretjih državah v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi Odločbe 2006/696/ES v zvezi z nekaterimi zahtevami javnozdravstvenega varstva pri uvozu perutnine in valilnih jajc
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6094)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | 2007/844/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6702)

   (
  1
  ) | 101 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2007/839/ES

*

Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb

46

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb

48

2007/840/ES

*

Sklep Sveta z dne 29. novembra 2007 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov

66

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov

68

Komisija

2007/841/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. septembra 2007 v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES (Zadeva COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4274)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4274)

77

2007/842/ES

*

Odločba Komisije z dne 6. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5898)

Pseudomonas solanacearum

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5898)

80

2007/843/ES

*

Odločba Komisije z dne 11. decembra 2007 o odobritvi programov nadzora za Salmonello v matičnih jatah Gallus gallus v nekaterih tretjih državah v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi Odločbe 2006/696/ES v zvezi z nekaterimi zahtevami javnozdravstvenega varstva pri uvozu perutnine in valilnih jajc
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6094)

   (
  1
  )

Salmonello

Gallus gallus

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6094)

1

81

2007/844/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. decembra 2007 o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6702)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6702)

1

101

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji | 103 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji

103

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (UL L 15, 20.1.2007) | 106 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (UL L 15, 20.1.2007)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/1

---

UREDBA (ES) št. 1490/2007 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2007

o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 954/79 o ratifikaciji ali pristopu držav članic h Konvenciji Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 80(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 954/79 (3) predpisuje zahteve, ki jih države članice morajo izpolniti, ko ratificirajo ali pristopijo h Konvenciji Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 954/79 (3) predpisuje zahteve, ki jih države članice morajo izpolniti, ko ratificirajo ali pristopijo h Konvenciji Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc.

| (2) | Konvencija Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc določa mednarodni ureditveni okvir za konference v pomorskem prometu, zlasti s predpisi o dostopu lastnikov ladij s sedežem na ozemlju držav pogodbenic Konvencije do trgovinskih deležev, kar služi njihovi medsebojni zunanji trgovini. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija Združenih narodov o Kodeksu vedenja linijskih konferenc določa mednarodni ureditveni okvir za konference v pomorskem prometu, zlasti s predpisi o dostopu lastnikov ladij s sedežem na ozemlju držav pogodbenic Konvencije do trgovinskih deležev, kar služi njihovi medsebojni zunanji trgovini.

| (3) | Uredba Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 (4) je razveljavila Uredbo Sveta (EGS) št. 4056/86 z dne 22. decembra 1986 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom (5), ki je med drugim predvidevala izjemo od prepovedi v členu 81(1) Pogodbe v zvezi s konferencami v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (ES) št. 1419/2006 z dne 25. septembra 2006 (4) je razveljavila Uredbo Sveta (EGS) št. 4056/86 z dne 22. decembra 1986 o podrobnih pravilih za uporabo členov 85 in 86 Pogodbe v zvezi s pomorskim prometom (5), ki je med drugim predvidevala izjemo od prepovedi v členu 81(1) Pogodbe v zvezi s konferencami v pomorskem prometu.

| (4) | Na koncu prehodnega obdobja, določenega z drugim odstavkom člena 1 Uredbe (ES) št. 1419/2006, se bo prepoved iz člena 81(1) Pogodbe uporabljala za redne storitve v pomorskem prometu in zato konference v pomorskem prometu v trgovini iz/v pristanišča držav članic ne bodo smele več delovati. |
| --- | --- |

(4)

Na koncu prehodnega obdobja, določenega z drugim odstavkom člena 1 Uredbe (ES) št. 1419/2006, se bo prepoved iz člena 81(1) Pogodbe uporabljala za redne storitve v pomorskem prometu in zato konference v pomorskem prometu v trgovini iz/v pristanišča držav članic ne bodo smele več delovati.

| (5) | Države članice zato ne bodo mogle izpolnjevati svojih obveznosti na podlagi Konvencije o kodeksu vedenja linijskih konferenc. Od takrat dalje države članice ne bodo mogle več ratificirati, odobriti ali pristopiti k tej konvenciji. Zato se Uredba (EGS) št. 954/79 ne bo več uporabljala in bi jo bilo treba razveljaviti ob koncu prehodnega obdobja, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1419/2006, tj. 18. oktobra 2008 – |
| --- | --- |

(5)

Države članice zato ne bodo mogle izpolnjevati svojih obveznosti na podlagi Konvencije o kodeksu vedenja linijskih konferenc. Od takrat dalje države članice ne bodo mogle več ratificirati, odobriti ali pristopiti k tej konvenciji. Zato se Uredba (EGS) št. 954/79 ne bo več uporabljala in bi jo bilo treba razveljaviti ob koncu prehodnega obdobja, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1419/2006, tj. 18. oktobra 2008 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 954/79 se razveljavi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 11. decembra 2007

Za Evropski Parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  UL C 256, 27.10.2007, str. 62.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 22. novembra 2007.

2

(3)  UL L 121, 17.5.1979, str. 1.

3

(4)  UL L 269, 28.9.2006, str. 1.

4

(5)  UL L 378, 31.12.1986, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

5

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1491/2007

z dne 17. decembra 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. decembra 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. decembra 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 168,9 |
| MA | 95,7 |
| TN | 157,6 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 47,6 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 126,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,1 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 90 80 | EG | 359,4 |
| ZZ | 359,4 |
| 0805 10 20 | AR | 19,6 |
| TR | 91,1 |
| ZA | 38,1 |
| ZW | 14,0 |
| ZZ | 40,7 |
| 0805 20 10 | MA | 75,7 |
| ZZ | 75,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 15,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 73,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | EG | 81,3 |
| IL | 82,7 |
| MA | 119,9 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | CA | 86,7 |
| CN | 107,4 |
| MK | 32,8 |
| US | 88,4 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | CN | 51,5 |
| US | 122,8 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

168,9

MA

95,7

TN

157,6

TR

100,0

ZZ

130,6

0707 00 05

JO

237,0

MA

47,6

TR

95,0

ZZ

126,5

0709 90 70

MA

58,1

TR

104,7

ZZ

81,4

0709 90 80

EG

359,4

ZZ

359,4

0805 10 20

AR

19,6

TR

91,1

ZA

38,1

ZW

14,0

ZZ

40,7

0805 20 10

MA

75,7

ZZ

75,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

15,2

IL

66,9

TR

73,3

ZZ

51,8

0805 50 10

EG

81,3

IL

82,7

MA

119,9

TR

97,3

ZZ

95,3

0808 10 80

CA

86,7

CN

107,4

MK

32,8

US

88,4

ZZ

78,8

0808 20 50

CN

51,5

US

122,8

ZZ

87,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1492/2007

z dne 17. decembra 2007

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 glede tarifnih kvot za nekatere izdelke s poreklom iz Čila

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 z dne 18. februarja 2003 o izvajanju, za Skupnost, tarifnih določb Sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (1) ter zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 312/2003 Skupnost izvaja tarifne določbe iz Sporazuma o pridružitvi med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (2). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 312/2003 Skupnost izvaja tarifne določbe iz Sporazuma o pridružitvi med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi strani (2).

| (2) | Svet je s Sklepom 2005/106/ES (3) odobril Protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (4) (v nadaljnjem besedilu Protokol). Protokol vključuje nove tarifne koncesije Skupnosti, od katerih so nekatere omejene s tarifnimi kvotami. |
| --- | --- |

(2)

Svet je s Sklepom 2005/106/ES (3) odobril Protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (4) (v nadaljnjem besedilu Protokol). Protokol vključuje nove tarifne koncesije Skupnosti, od katerih so nekatere omejene s tarifnimi kvotami.

| (3) | Te nove koncesije so bile izvedene z Uredbo Komisije (ES) št. 305/2005 z dne 19. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 v zvezi s tarifnimi kvotami za nekatere izdelke s poreklom iz Čila. |
| --- | --- |

(3)

Te nove koncesije so bile izvedene z Uredbo Komisije (ES) št. 305/2005 z dne 19. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 312/2003 v zvezi s tarifnimi kvotami za nekatere izdelke s poreklom iz Čila.

| (4) | V skladu s Protokolom je treba višine tarifnih kvot od 1. januarja 2005 vsako leto povečati za 5 % prvotne količine. Zaradi jasnosti je treba določiti skupne višine razpoložljivih tarifnih kvot leta 2005 za zadevne izdelke, v katere je že vključeno povečanje za navedeno leto. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom je treba višine tarifnih kvot od 1. januarja 2005 vsako leto povečati za 5 % prvotne količine. Zaradi jasnosti je treba določiti skupne višine razpoložljivih tarifnih kvot leta 2005 za zadevne izdelke, v katere je že vključeno povečanje za navedeno leto.

| (5) | Uredbo (ES) št. 312/2003 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 312/2003 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ker se višine tarifne kvote iz te uredbe uporabljajo od 1. januarja 2005, je treba to uredbo uporabljati od istega datuma in mora začeti veljati takoj. |
| --- | --- |

(6)

Ker se višine tarifne kvote iz te uredbe uporabljajo od 1. januarja 2005, je treba to uredbo uporabljati od istega datuma in mora začeti veljati takoj.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 312/2003 se spremeni:

| 1. | V členu 3 se doda naslednji odstavek 3:
  „3.   Letna višina tarifne kvote po zaporedni številki 09.1941 v Prilogi se od 1. januarja 2005 vsako leto poveča za nadaljnjih pet odstotkov prvotne količine.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 3 se doda naslednji odstavek 3:

„3.   Letna višina tarifne kvote po zaporedni številki 09.1941 v Prilogi se od 1. januarja 2005 vsako leto poveča za nadaljnjih pet odstotkov prvotne količine.“

| 2. | Priloga se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 20.2.2003, str. 1. Uredba, spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 305/2005 (UL L 52, 25.2.2005, str. 6).

1

(2)  UL L 352, 30.12.2002, str. 3.

2

(3)  UL L 38, 10.2.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 38, 10.2.2005, str. 3.

4

---

PRILOGA

V Prilogi k Uredbi (ES) št. 312/2003 se tabela spremeni:

| 1. | V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1925 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:
  „581,50 ton (1) |
| --- | --- |

1.

V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1925 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:

„581,50 ton (1)

| 2. | V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1929 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:
  „42 275 ton (2) |
| --- | --- |

2.

V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1929 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:

„42 275 ton (2)

| 3. | V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1941 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:
  „1 050 ton (3) |
| --- | --- |

3.

V vrstici za tarifno kvoto z zaporedno številko 09.1941 se letna višina tarifne kvote iz četrtega stolpca nadomesti z naslednjim:

„1 050 ton (3)

---

(1)  Ta letna višina kvote se uporablja od 1. januarja 2005. Vsako leto se poveča za 26,50 tone, in sicer prvič leta 2006 za navedeno leto (pet odstotkov prvotne količine v višini 530 ton).“

(2)  Ta letna višina kvote se uporablja od 1. januarja 2005. Vsako leto se poveča za 1 925 ton, in sicer prvič leta 2006 za navedeno leto (pet odstotkov prvotne količine v višini 38 500 ton).“

(3)  Ta letna višina kvote se uporablja od 1. januarja 2005. Vsako leto se poveča za 50 ton, in sicer prvič leta 2006 za navedeno leto (pet odstotkov prvotne količine v višini 1 000 ton).“

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1493/2007

z dne 17. decembra 2007

o določitvi oblike poročila, ki ga morajo predložiti proizvajalci, uvozniki in izvozniki določenih fluoriranih toplogrednih plinov v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (1) in zlasti člena 6(2) Uredbe;

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podatki, ki jih predložijo uvozniki in proizvajalci, morajo vključevati predvidene količine fluoriranih toplogrednih plinov, ki jih bodo uporabili v glavnih aplikacijah, vključno s količinami, ki jih bodo predvidoma uporabili kot surovino. Tako se Komisiji in državam članicam zagotovijo dodatne informacije in omogoči zbiranje podatkov o emisijah za ustrezne sektorje. |
| --- | --- |

(1)

Podatki, ki jih predložijo uvozniki in proizvajalci, morajo vključevati predvidene količine fluoriranih toplogrednih plinov, ki jih bodo uporabili v glavnih aplikacijah, vključno s količinami, ki jih bodo predvidoma uporabili kot surovino. Tako se Komisiji in državam članicam zagotovijo dodatne informacije in omogoči zbiranje podatkov o emisijah za ustrezne sektorje.

| (2) | Proizvajalci prodajajo fluorirane toplogredne pline drugim proizvajalcem v komercialne namene ter jih za iste namene od njih tudi kupujejo. V tem primeru lahko le proizvajalec, ki kupi te toplogredne pline, poroča o količinah teh snovi, ki jih bo predvidoma uporabil v glavnih aplikacijah. |
| --- | --- |

(2)

Proizvajalci prodajajo fluorirane toplogredne pline drugim proizvajalcem v komercialne namene ter jih za iste namene od njih tudi kupujejo. V tem primeru lahko le proizvajalec, ki kupi te toplogredne pline, poroča o količinah teh snovi, ki jih bo predvidoma uporabil v glavnih aplikacijah.

| (3) | Pri določanju oblike poročila so bili upoštevani mnenje zainteresiranih strani in njihove izkušnje s poročanjem v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (2). |
| --- | --- |

(3)

Pri določanju oblike poročila so bili upoštevani mnenje zainteresiranih strani in njihove izkušnje s poročanjem v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (2).

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oblika poročila iz člena 6(1) Uredbe (ES) št. 842/2006 je določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/540/ES (UL L 198, 31.7.2007, str. 35).

2

---

PRILOGA

OBLIKA POROČILA ZA PROIZVAJALCE, UVOZNIKE IN IZVOZNIKE FLUORIRANIH TOPLOGREDNIH PLINOV

DEL 1

Image

DEL 2

Image

Image

DEL 3

Image

DEL 4

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

DEL 5

Image

Image

DEL 6

Image

Image

Image

DEL 7

Image

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1494/2007

z dne 17. decembra 2007

o določitvi oblike oznak in dodatnih zahtev glede označevanja v zvezi z izdelki in opremo, ki vsebujejo določene fluorirane toplogredne pline, v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (1) ter zlasti člena 7(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 842/2006 je bil opravljen pregled zaželenosti vključitve dodatnih okoljskih podatkov v oznake, ki se uporabljajo za izdelke in opremo iz člena 7(2) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 842/2006 je bil opravljen pregled zaželenosti vključitve dodatnih okoljskih podatkov v oznake, ki se uporabljajo za izdelke in opremo iz člena 7(2) navedene uredbe.

| (2) | Pri zahtevah glede označevanja so upoštevani sistemi označevanja, ki se zdaj uporabljajo v Skupnosti za izdelke in opremo, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline, vključno s sistemi označevanja, ki so bili za take izdelke in opremo uvedeni z industrijskimi standardi. |
| --- | --- |

(2)

Pri zahtevah glede označevanja so upoštevani sistemi označevanja, ki se zdaj uporabljajo v Skupnosti za izdelke in opremo, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline, vključno s sistemi označevanja, ki so bili za take izdelke in opremo uvedeni z industrijskimi standardi.

| (3) | Zaradi jasnosti je smotrno, da se točno določi besedilo podatkov, ki jih je treba navesti v oznakah. Državam članicam je treba omogočiti, da lahko pri teh oznakah uporabijo svoj jezik. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi jasnosti je smotrno, da se točno določi besedilo podatkov, ki jih je treba navesti v oznakah. Državam članicam je treba omogočiti, da lahko pri teh oznakah uporabijo svoj jezik.

| (4) | Oznaka mora vsebovati dodatne podatke o tem, ali so bili izdelki in oprema za hlajenje in klimatizacijo ter toplotne črpalke, ki jih zajema ta uredba, izolirani s snovjo, penjeno s fluoriranimi toplogrednimi plini, da se tako spodbuja morebitna rekuperacija teh plinov iz pene. |
| --- | --- |

(4)

Oznaka mora vsebovati dodatne podatke o tem, ali so bili izdelki in oprema za hlajenje in klimatizacijo ter toplotne črpalke, ki jih zajema ta uredba, izolirani s snovjo, penjeno s fluoriranimi toplogrednimi plini, da se tako spodbuja morebitna rekuperacija teh plinov iz pene.

| (5) | Kadar se fluorirani toplogredni plini dodajo zadevnim izdelkom ali opremi zunaj kraja proizvodnje, mora biti v oznaki podana skupna količina fluoriranih toplogrednih plinov, ki jo vsebuje izdelek ali oprema. |
| --- | --- |

(5)

Kadar se fluorirani toplogredni plini dodajo zadevnim izdelkom ali opremi zunaj kraja proizvodnje, mora biti v oznaki podana skupna količina fluoriranih toplogrednih plinov, ki jo vsebuje izdelek ali oprema.

| (6) | Oznaka mora biti oblikovana tako, da je dobro berljiva in ostane pritrjena na izdelku ali opremi ves čas, ko ta vsebuje fluorirane toplogredne pline. |
| --- | --- |

(6)

Oznaka mora biti oblikovana tako, da je dobro berljiva in ostane pritrjena na izdelku ali opremi ves čas, ko ta vsebuje fluorirane toplogredne pline.

| (7) | Oznaka mora biti pritrjena tako, da je vidna monterjem in vzdrževalcem. |
| --- | --- |

(7)

Oznaka mora biti pritrjena tako, da je vidna monterjem in vzdrževalcem.

| (8) | Pri izdelkih in opremi za klimatizacijo ter toplotnih črpalkah mora biti oznaka pritrjena tako, da se upošteva tehnični profil izdelka ali opreme. |
| --- | --- |

(8)

Pri izdelkih in opremi za klimatizacijo ter toplotnih črpalkah mora biti oznaka pritrjena tako, da se upošteva tehnični profil izdelka ali opreme.

| (9) | Možnost, da se v oznake vključijo dodatni okoljski podatki, proizvajalce ovira pri potrebni prilagoditvi oznak, zato je treba zagotoviti primerno obdobje, preden se ta uredba začne uporabljati. |
| --- | --- |

(9)

Možnost, da se v oznake vključijo dodatni okoljski podatki, proizvajalce ovira pri potrebni prilagoditvi oznak, zato je treba zagotoviti primerno obdobje, preden se ta uredba začne uporabljati.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa obliko oznak, ki jo je treba uporabljati, in dodatne zahteve glede označevanja, ki veljajo za vrste izdelkov in opreme, navedene v členu 7(2) Uredbe (ES) št. 842/2006.

Člen 2

Zahteve glede označevanja

1.   Izdelki in oprema, ki jih zajema ta uredba, se opremijo z oznako, ki vsebuje naslednje:

| (a) | besedilo „Vsebuje fluorirane toplogredne pline, ki jih zajema Kjotski protokol“; |
| --- | --- |

(a)

besedilo „Vsebuje fluorirane toplogredne pline, ki jih zajema Kjotski protokol“;

| (b) | skrajšana kemijska imena za fluorirane toplogredne pline, ki jih oprema vsebuje ali naj bi jih vsebovala, pri čemer se za opremo ali snov uporablja uveljavljena industrijska nomenklatura; |
| --- | --- |

(b)

skrajšana kemijska imena za fluorirane toplogredne pline, ki jih oprema vsebuje ali naj bi jih vsebovala, pri čemer se za opremo ali snov uporablja uveljavljena industrijska nomenklatura;

| (c) | količino fluoriranih toplogrednih plinov, izraženo v kilogramih; |
| --- | --- |

(c)

količino fluoriranih toplogrednih plinov, izraženo v kilogramih;

| (d) | besedilo „Hermetično zaprto“, kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

besedilo „Hermetično zaprto“, kadar je ustrezno.

2.   Poleg zahtev glede označevanja iz odstavka 1 se izdelki in oprema za hlajenje in klimatizacijo ter toplotne črpalke, ki so izolirani s snovjo, penjeno s fluoriranimi toplogrednimi plini, preden se dajo v promet, opremijo z oznako, ki vsebuje naslednje besedilo: „Penjeno s fluoriranim toplogrednim plinom“.

3.   Kadar se fluorirani toplogredni plini dodajo zunaj kraja proizvodnje in proizvajalec ne opredeli njihove končne skupne količine, oznaka vsebuje količino, vneseno v tovarni, na njej pa je dovolj prostora še za količino, dodano zunaj tovarne, in končno skupno količino fluoriranih toplogrednih plinov.

4.   Države članice lahko določijo, da je na njihovem ozemlju dajanje izdelkov in opreme iz te uredbe v promet odvisno od uporabe njihovih uradnih jezikov v zvezi z zahtevami glede označevanja iz odstavkov 1, 2 in 3.

Člen 3

Oblika oznak

1.   Podatki iz člena 2 se navedejo na oznaki in ta se pritrdi na izdelke in opremo, ki jih zajema ta uredba.

2.   Ti podatki se dobro ločijo od podlage oznake in imajo tako velikost in razmak med črkami, da so dobro berljivi.

Kadar se podatki, zahtevani s to uredbo, dodajo oznaki, ki je že pritrjena na zadevnem izdelku ali opremi, velikost črk ni manjša od najmanjše velikosti drugih podatkov na oznaki.

3.   Celotna oznaka in njena vsebina je oblikovana tako, da ostane pritrjena na izdelku ali opremi in je v običajnih razmerah delovanja berljiva ves čas, ko izdelek ali oprema vsebuje fluorirane toplogredne pline.

Člen 4

Pritrditev oznake

1.   Poleg delov izdelkov ali opreme iz člena 7(1) Uredbe (ES) št. 842/2006 se lahko oznake pritrdijo na obstoječe tablice z imenom ali oznake s podatki o izdelku ali ob njih ali ob mestih dostopa za vzdrževanje.

2.   Pri izdelkih in opremi za klimatizacijo ter toplotnih črpalkah z ločenimi zunanjimi in notranjimi deli, povezanimi s hladilnimi cevmi, se oznaka s podatki pritrdi na tisti del opreme, ki se na začetku napolni s hladilnim sredstvom.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2007/540/ES (UL L 198, 31.7.2007, str. 35).

2

---

DIREKTIVE

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/27

---

DIREKTIVA 2007/65/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. decembra 2007

o spremembi Direktive Sveta 89/552/EGS o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 47(2) in 55 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 89/552/EGS (4) usklajuje nekatere zakone in druge predpise držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov. Vendar je zaradi novih tehnologij prenosa avdiovizualnih medijskih storitev potrebno prilagajanje pravnega okvira, da se tako upošteva vpliv strukturnih sprememb, širjenja informacijskih in komunikacijskih tehnologij („IKT“) ter tehnološkega razvoja na poslovne modele, zlasti financiranje komercialnih programskih vsebin, in da se zagotovi najboljše pogoje konkurenčnosti, pravno varnost za evropsko informacijsko tehnologijo in medijsko industrijo in storitve, kakor tudi upoštevanje kulturne in jezikovne raznolikosti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 89/552/EGS (4) usklajuje nekatere zakone in druge predpise držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov. Vendar je zaradi novih tehnologij prenosa avdiovizualnih medijskih storitev potrebno prilagajanje pravnega okvira, da se tako upošteva vpliv strukturnih sprememb, širjenja informacijskih in komunikacijskih tehnologij („IKT“) ter tehnološkega razvoja na poslovne modele, zlasti financiranje komercialnih programskih vsebin, in da se zagotovi najboljše pogoje konkurenčnosti, pravno varnost za evropsko informacijsko tehnologijo in medijsko industrijo in storitve, kakor tudi upoštevanje kulturne in jezikovne raznolikosti.

| (2) | Zakoni in drugi predpisi držav članic o razširjanju televizijskih programov so že usklajeni z Direktivo 89/552/EGS, medtem ko ostajajo pri predpisih, ki se uporabljajo za dejavnosti, kakršne so avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, neskladja, ki lahko ovirajo prost pretok teh storitev v Evropski skupnosti in lahko izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Zakoni in drugi predpisi držav članic o razširjanju televizijskih programov so že usklajeni z Direktivo 89/552/EGS, medtem ko ostajajo pri predpisih, ki se uporabljajo za dejavnosti, kakršne so avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, neskladja, ki lahko ovirajo prost pretok teh storitev v Evropski skupnosti in lahko izkrivljajo konkurenco na notranjem trgu.

| (3) | Avdiovizualne medijske storitve so tako kulturna kakor tudi gospodarska dobrina. Njihov naraščajoči pomen za družbo, demokracijo – zlasti z zagotavljanjem svobode obveščanja, raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev – izobraževanje in kulturo upravičuje uporabo posebnih pravil za te storitve. |
| --- | --- |

(3)

Avdiovizualne medijske storitve so tako kulturna kakor tudi gospodarska dobrina. Njihov naraščajoči pomen za družbo, demokracijo – zlasti z zagotavljanjem svobode obveščanja, raznolikosti mnenj in pluralnosti medijev – izobraževanje in kulturo upravičuje uporabo posebnih pravil za te storitve.

| (4) | Člen 151(4) Pogodbe zahteva, da Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb Pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur. |
| --- | --- |

(4)

Člen 151(4) Pogodbe zahteva, da Skupnost pri svoji dejavnosti na podlagi drugih določb Pogodbe upošteva kulturne vidike, zlasti zaradi spoštovanja in spodbujanja raznolikosti svojih kultur.

| (5) | Evropski parlament je v resolucijah z dne 1. decembra 2005 (5) in 4. aprila 2006 (6) o razvojni agendi iz Dohe in ministrskih konferencah STO pozval, da se osnovne javne storitve, kakršne so avdiovizualne storitve, izvzamejo iz liberalizacije v okviru pogajanj o GATS. Evropski parlament je v Resoluciji z dne 27. aprila 2006 (7) podprl Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, katera zlasti navaja, da imajo „kulturne dejavnosti, dobrine in storitve tako gospodarsko kot kulturno naravo, ker so nosilke identitet, vrednot in pomenov, ter se jih zato ne sme obravnavati, kot da imajo izključno tržno vrednost“. S Sklepom Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (8) je bila Unescova konvencija odobrena v imenu Skupnosti. Konvencija je začela veljati 18. marca 2007. Ta direktiva spoštuje načela te konvencije. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resolucijah z dne 1. decembra 2005 (5) in 4. aprila 2006 (6) o razvojni agendi iz Dohe in ministrskih konferencah STO pozval, da se osnovne javne storitve, kakršne so avdiovizualne storitve, izvzamejo iz liberalizacije v okviru pogajanj o GATS. Evropski parlament je v Resoluciji z dne 27. aprila 2006 (7) podprl Unescovo Konvencijo o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, katera zlasti navaja, da imajo „kulturne dejavnosti, dobrine in storitve tako gospodarsko kot kulturno naravo, ker so nosilke identitet, vrednot in pomenov, ter se jih zato ne sme obravnavati, kot da imajo izključno tržno vrednost“. S Sklepom Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (8) je bila Unescova konvencija odobrena v imenu Skupnosti. Konvencija je začela veljati 18. marca 2007. Ta direktiva spoštuje načela te konvencije.

| (6) | Tradicionalne avdiovizualne medijske storitve – kakršna je televizija – in nastajajoče avdiovizualne medijske storitve na zahtevo ponujajo veliko možnosti za zaposlitev v Skupnosti, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih, ter spodbujajo gospodarsko rast in naložbe. Ob upoštevanju pomena enakih konkurenčnih pogojev in pravega evropskega trga razširjanja televizijskih programov bi bilo treba upoštevati osnovna načela notranjega trga, kakršni sta svobodna konkurenca in enako obravnavanje, da se tako zagotovi preglednost in predvidljivost trgov z avdiovizualnimi medijskimi storitvami ter se zagotovijo nizke vstopne ovire. |
| --- | --- |

(6)

Tradicionalne avdiovizualne medijske storitve – kakršna je televizija – in nastajajoče avdiovizualne medijske storitve na zahtevo ponujajo veliko možnosti za zaposlitev v Skupnosti, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih, ter spodbujajo gospodarsko rast in naložbe. Ob upoštevanju pomena enakih konkurenčnih pogojev in pravega evropskega trga razširjanja televizijskih programov bi bilo treba upoštevati osnovna načela notranjega trga, kakršni sta svobodna konkurenca in enako obravnavanje, da se tako zagotovi preglednost in predvidljivost trgov z avdiovizualnimi medijskimi storitvami ter se zagotovijo nizke vstopne ovire.

| (7) | Pravna negotovost in neenaki konkurenčni pogoji se za evropska podjetja, ki zagotavljajo avdiovizualne medijske storitve, pojavljajo v zvezi s pravnim okvirom, ki ureja nastajajoče avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, zato je za preprečitev izkrivljanja konkurence, izboljšanje pravne varnosti, pomoč pri dokončnem oblikovanju notranjega trga ter lažjo vzpostavitev enotnega informacijskega prostora treba za vse avdiovizualne medijske storitve, tako za razširjanje televizijskih programov (tj. linearne avdiovizualne medijske storitve) kakor za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo (tj. nelinearne avdiovizualne medijske storitve), uporabljati vsaj osnovne usklajene predpise. Temeljna načela Direktive 89/552/EGS, zlasti načelo države izvora, ter skupni minimalni standardi, so se izkazala za uspešna in bi jih bilo zato treba ohraniti. |
| --- | --- |

(7)

Pravna negotovost in neenaki konkurenčni pogoji se za evropska podjetja, ki zagotavljajo avdiovizualne medijske storitve, pojavljajo v zvezi s pravnim okvirom, ki ureja nastajajoče avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, zato je za preprečitev izkrivljanja konkurence, izboljšanje pravne varnosti, pomoč pri dokončnem oblikovanju notranjega trga ter lažjo vzpostavitev enotnega informacijskega prostora treba za vse avdiovizualne medijske storitve, tako za razširjanje televizijskih programov (tj. linearne avdiovizualne medijske storitve) kakor za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo (tj. nelinearne avdiovizualne medijske storitve), uporabljati vsaj osnovne usklajene predpise. Temeljna načela Direktive 89/552/EGS, zlasti načelo države izvora, ter skupni minimalni standardi, so se izkazala za uspešna in bi jih bilo zato treba ohraniti.

| (8) | Komisija je 15. decembra 2003 sprejela Sporočilo o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike, v katerem poudarja, da mora regulativna politika v tem sektorju sedaj in v prihodnosti zaščititi nekatere javne interese, kakršni so kulturna raznolikost, pravica do informacij, pluralnost medijev, varstvo mladoletnikov in potrošnikov, ter povečati osveščenost javnosti in medijsko pismenost. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 15. decembra 2003 sprejela Sporočilo o prihodnosti evropske regulativne avdiovizualne politike, v katerem poudarja, da mora regulativna politika v tem sektorju sedaj in v prihodnosti zaščititi nekatere javne interese, kakršni so kulturna raznolikost, pravica do informacij, pluralnost medijev, varstvo mladoletnikov in potrošnikov, ter povečati osveščenost javnosti in medijsko pismenost.

| (9) | V Resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o storitvah javne radiotelevizije (9) je bilo znova potrjeno, da mora tehnološki napredek še naprej koristiti izpolnjevanju poslanstva javne radiodifuzije. Soobstoj zasebnih in javnih ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev je ena od posebnosti evropskega avdiovizualnega medijskega trga. |
| --- | --- |

(9)

V Resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o storitvah javne radiotelevizije (9) je bilo znova potrjeno, da mora tehnološki napredek še naprej koristiti izpolnjevanju poslanstva javne radiodifuzije. Soobstoj zasebnih in javnih ponudnikov avdiovizualnih medijskih storitev je ena od posebnosti evropskega avdiovizualnega medijskega trga.

| (10) | Komisija je sprejela pobudo „i2010: Evropska informacijska družba“ za spodbujanje gospodarske rasti in zaposlovanja v informacijski družbi in medijski industriji. Pobuda i2010 je celovita strategija, namenjena spodbujanju produkcije evropskih vsebin, razvoju digitalnega gospodarstva in sprejemanja IKT, glede na zbliževanje storitev informacijske družbe in medijskih storitev, mrež in naprav, s posodabljanjem in uporabo vseh političnih instrumentov EU: regulativnih instrumentov, raziskav in partnerstva z industrijo. Komisija se je zavezala k oblikovanju skladnega okvira notranjega trga za storitve informacijske družbe in medijske storitve s posodabljanjem pravnega okvira za avdiovizualne storitve, ki se je začelo s predlogom Komisije leta 2005 o posodobitvi Direktive o televiziji brez meja in njenem preoblikovanju v Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah. Cilj pobude i2010 bo načeloma dosežen tako, da se industriji le z nujnim urejanjem omogoči rast ter novoustanovljenim malim podjetjem, ki bodo v prihodnosti zagotavljala blaginjo in delovna mesta, omogoči, da na prostem trgu cvetijo, uvajajo inovacije in ustvarjajo nova delovna mesta. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je sprejela pobudo „i2010: Evropska informacijska družba“ za spodbujanje gospodarske rasti in zaposlovanja v informacijski družbi in medijski industriji. Pobuda i2010 je celovita strategija, namenjena spodbujanju produkcije evropskih vsebin, razvoju digitalnega gospodarstva in sprejemanja IKT, glede na zbliževanje storitev informacijske družbe in medijskih storitev, mrež in naprav, s posodabljanjem in uporabo vseh političnih instrumentov EU: regulativnih instrumentov, raziskav in partnerstva z industrijo. Komisija se je zavezala k oblikovanju skladnega okvira notranjega trga za storitve informacijske družbe in medijske storitve s posodabljanjem pravnega okvira za avdiovizualne storitve, ki se je začelo s predlogom Komisije leta 2005 o posodobitvi Direktive o televiziji brez meja in njenem preoblikovanju v Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah. Cilj pobude i2010 bo načeloma dosežen tako, da se industriji le z nujnim urejanjem omogoči rast ter novoustanovljenim malim podjetjem, ki bodo v prihodnosti zagotavljala blaginjo in delovna mesta, omogoči, da na prostem trgu cvetijo, uvajajo inovacije in ustvarjajo nova delovna mesta.

| (11) | Evropski parlament je 4. septembra 2003 (10), 22. aprila 2004 (11) in 6. septembra 2005 (12) sprejel resolucije, ki so pozivale k prilagoditvi Direktive 89/552/EGS strukturnim spremembam in tehnološkemu razvoju ob popolnem upoštevanju njenih osnovnih načel, ki še vedno veljajo. Poleg tega načeloma podpirajo splošni pristop temeljnih predpisov za vse avdiovizualne medijske storitve in dodatnih pravil za razširjanje televizijskih programov. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je 4. septembra 2003 (10), 22. aprila 2004 (11) in 6. septembra 2005 (12) sprejel resolucije, ki so pozivale k prilagoditvi Direktive 89/552/EGS strukturnim spremembam in tehnološkemu razvoju ob popolnem upoštevanju njenih osnovnih načel, ki še vedno veljajo. Poleg tega načeloma podpirajo splošni pristop temeljnih predpisov za vse avdiovizualne medijske storitve in dodatnih pravil za razširjanje televizijskih programov.

| (12) | Ta direktiva krepi spoštovanje temeljnih pravic in je v celoti v skladu z načeli, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (13), zlasti člen 11 Listine. V zvezi s tem ta direktiva nikakor ne bi smela preprečevati državam članicam, da uporabljajo svoja ustavna pravila v zvezi s svobodo tiska in svobodo izražanja v medijih. |
| --- | --- |

(12)

Ta direktiva krepi spoštovanje temeljnih pravic in je v celoti v skladu z načeli, ki jih priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (13), zlasti člen 11 Listine. V zvezi s tem ta direktiva nikakor ne bi smela preprečevati državam članicam, da uporabljajo svoja ustavna pravila v zvezi s svobodo tiska in svobodo izražanja v medijih.

| (13) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz uporabe Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (14) o storitvah informacijske družbe. V skladu s tem bi morale za osnutek nacionalnih ukrepov, ki se uporabljajo za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo in so strožje ali natančnejše narave od tistih, ki se zahtevajo zgolj za prenos te direktive, veljati postopkovne obveznosti iz člena 8 Direktive 98/34/ES. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na obveznosti držav članic, ki izhajajo iz uporabe Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov (14) o storitvah informacijske družbe. V skladu s tem bi morale za osnutek nacionalnih ukrepov, ki se uporabljajo za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo in so strožje ali natančnejše narave od tistih, ki se zahtevajo zgolj za prenos te direktive, veljati postopkovne obveznosti iz člena 8 Direktive 98/34/ES.

| (14) | Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (15) v skladu z njenim členom 1(3) ne posega v ukrepe, ki so sprejeti na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in katerih cilj je varstvo splošnih interesov, zlasti ne v ukrepe, ki zadevajo urejanje vsebin in avdiovizualno politiko. |
| --- | --- |

(14)

Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (15) v skladu z njenim členom 1(3) ne posega v ukrepe, ki so sprejeti na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in katerih cilj je varstvo splošnih interesov, zlasti ne v ukrepe, ki zadevajo urejanje vsebin in avdiovizualno politiko.

| (15) | Nobena določba te direktive ne bi smela od držav članic zahtevati ali jih spodbujati, da uvedejo nove sisteme podeljevanja dovoljenj ali upravnih pooblastil za katero koli vrsto avdiovizualnih medijskih storitev. |
| --- | --- |

(15)

Nobena določba te direktive ne bi smela od držav članic zahtevati ali jih spodbujati, da uvedejo nove sisteme podeljevanja dovoljenj ali upravnih pooblastil za katero koli vrsto avdiovizualnih medijskih storitev.

| (16) | V tej direktivi bi morala opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev zajemati le avdiovizualne medijske storitve, tako razširjanje televizijskih programov kot avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki so množični mediji, torej tiste, ki so namenjene velikemu delu splošne javnosti ter bi lahko nanjo imele precejšen vpliv. Vendar bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno na storitve, kakor so opredeljene s Pogodbo, in bi zato moralo zajemati katero koli obliko gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi podjetij za javne storitve, vendar ne bi smelo zajemati dejavnosti, ki so v osnovi negospodarske in ki ne konkurirajo razširjanju televizijskih programov, npr. zasebna spletna mesta in storitve zagotavljanja ali distribucije avdiovizualnih vsebin, ki jih proizvajajo uporabniki za namene skupne uporabe in izmenjave znotraj interesnih skupnosti. |
| --- | --- |

(16)

V tej direktivi bi morala opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev zajemati le avdiovizualne medijske storitve, tako razširjanje televizijskih programov kot avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki so množični mediji, torej tiste, ki so namenjene velikemu delu splošne javnosti ter bi lahko nanjo imele precejšen vpliv. Vendar bi moralo biti njeno področje uporabe omejeno na storitve, kakor so opredeljene s Pogodbo, in bi zato moralo zajemati katero koli obliko gospodarskih dejavnosti, vključno z dejavnostmi podjetij za javne storitve, vendar ne bi smelo zajemati dejavnosti, ki so v osnovi negospodarske in ki ne konkurirajo razširjanju televizijskih programov, npr. zasebna spletna mesta in storitve zagotavljanja ali distribucije avdiovizualnih vsebin, ki jih proizvajajo uporabniki za namene skupne uporabe in izmenjave znotraj interesnih skupnosti.

| (17) | Za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo je značilno, da so podobne televizijskim, tj. da se potegujejo za isto občinstvo kakor razširjanje televizijskih programov, zaradi narave in načinov dostopa do storitve pa bi lahko uporabnik upravičeno pričakoval regulativno zaščito v okviru področja uporabe te direktive. V skladu z navedenim in da bi se preprečile neenakosti glede prostega pretoka in svobodne konkurence, bi se moral zato pojem „program“ razlagati dinamično, ob upoštevanju razvoja na področju razširjanja televizijskih programov. |
| --- | --- |

(17)

Za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo je značilno, da so podobne televizijskim, tj. da se potegujejo za isto občinstvo kakor razširjanje televizijskih programov, zaradi narave in načinov dostopa do storitve pa bi lahko uporabnik upravičeno pričakoval regulativno zaščito v okviru področja uporabe te direktive. V skladu z navedenim in da bi se preprečile neenakosti glede prostega pretoka in svobodne konkurence, bi se moral zato pojem „program“ razlagati dinamično, ob upoštevanju razvoja na področju razširjanja televizijskih programov.

| (18) | V tej direktivi bi morala opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev zajemati množične medije v njihovi vlogi obveščanja, zabave in izobraževanja splošne javnosti, vključno z avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, vendar bi morala izključevati vse oblike zasebnega dopisovanja, kakršno je elektronska pošta, poslana omejenemu številu prejemnikov. Ta opredelitev bi morala izključevati vse storitve, katerih glavni namen ni zagotavljanje programov, tj. kadar je avdiovizualna vsebina le naključno povezana s storitvijo in ni njen glavni namen. Sem sodijo spletne strani, pri katerih so avdiovizualni elementi le pomožna dopolnitev, na primer animirani grafični elementi, kratki oglaševalski vložki ali informacije, povezane z izdelkom ali neavdiovizualno storitvijo. Zato bi morale biti s področja uporabe te direktive izvzete tudi igre na srečo z denarnim vložkom, vključno z loterijami, stavami in drugimi oblikami storitev s področja igralništva, ter spletne igre in spletni iskalniki, ne pa tudi programske vsebine, namenjene igralništvu ali igram na srečo. |
| --- | --- |

(18)

V tej direktivi bi morala opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev zajemati množične medije v njihovi vlogi obveščanja, zabave in izobraževanja splošne javnosti, vključno z avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, vendar bi morala izključevati vse oblike zasebnega dopisovanja, kakršno je elektronska pošta, poslana omejenemu številu prejemnikov. Ta opredelitev bi morala izključevati vse storitve, katerih glavni namen ni zagotavljanje programov, tj. kadar je avdiovizualna vsebina le naključno povezana s storitvijo in ni njen glavni namen. Sem sodijo spletne strani, pri katerih so avdiovizualni elementi le pomožna dopolnitev, na primer animirani grafični elementi, kratki oglaševalski vložki ali informacije, povezane z izdelkom ali neavdiovizualno storitvijo. Zato bi morale biti s področja uporabe te direktive izvzete tudi igre na srečo z denarnim vložkom, vključno z loterijami, stavami in drugimi oblikami storitev s področja igralništva, ter spletne igre in spletni iskalniki, ne pa tudi programske vsebine, namenjene igralništvu ali igram na srečo.

| (19) | V tej direktivi bi morala opredelitev ponudnika medijskih storitev izključevati fizične ali pravne oseb, ki samo prenašajo vsebino, za katero nosijo uredniško odgovornost tretje osebe. |
| --- | --- |

(19)

V tej direktivi bi morala opredelitev ponudnika medijskih storitev izključevati fizične ali pravne oseb, ki samo prenašajo vsebino, za katero nosijo uredniško odgovornost tretje osebe.

| (20) | Razširjanje televizijskih programov trenutno vključuje zlasti analogno in digitalno televizijo, neposredne prenose, spletno razširjanje televizijskih programov in nepravi video na zahtevo, pri tem ko video na zahtevo sodi denimo med avdiovizualne storitve na zahtevo. Na splošno bi moralo za razširjanje televizijskih programov, ki jih isti ponudnik ponuja tudi kot avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, veljati, da so zahteve iz te direktive izpolnjene z izpolnjevanjem zahtev, ki se uporabljajo za razširjanje televizijskih programov, tj. za linearni prenos. Vendar pa bi se ta direktiva morala uporabljati za vsako posamezno storitev, če so hkrati ponujene različne vrste storitev, ki pa so med seboj jasno ločene. |
| --- | --- |

(20)

Razširjanje televizijskih programov trenutno vključuje zlasti analogno in digitalno televizijo, neposredne prenose, spletno razširjanje televizijskih programov in nepravi video na zahtevo, pri tem ko video na zahtevo sodi denimo med avdiovizualne storitve na zahtevo. Na splošno bi moralo za razširjanje televizijskih programov, ki jih isti ponudnik ponuja tudi kot avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, veljati, da so zahteve iz te direktive izpolnjene z izpolnjevanjem zahtev, ki se uporabljajo za razširjanje televizijskih programov, tj. za linearni prenos. Vendar pa bi se ta direktiva morala uporabljati za vsako posamezno storitev, če so hkrati ponujene različne vrste storitev, ki pa so med seboj jasno ločene.

| (21) | Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati elektronskih različic časopisov in revij. |
| --- | --- |

(21)

Področje uporabe te direktive ne bi smelo zajemati elektronskih različic časopisov in revij.

| (22) | V tej direktivi bi se moral izraz „avdiovizualni“ nanašati na gibljive slike z zvokom ali brez njega; vključeval bi torej neme filme, ne pa tudi zvočnega prenosa ali radijskih storitev. Medtem ko je glavni namen avdiovizualne medijske storitve zagotavljanje programov, bi opredelitev takšne storitve prav tako morala zajemati na besedilu osnovano vsebino, ki spremlja takšne programe, npr. storitve podnaslavljanja in elektronske programske vodnike. Samostojne, na besedilu osnovane storitve ne bi smele soditi na področje uporabe te direktive, ki ne bi smelo posegati v svobodo držav članic, da urejajo takšne storitve na nacionalni ravni v skladu s Pogodbo. |
| --- | --- |

(22)

V tej direktivi bi se moral izraz „avdiovizualni“ nanašati na gibljive slike z zvokom ali brez njega; vključeval bi torej neme filme, ne pa tudi zvočnega prenosa ali radijskih storitev. Medtem ko je glavni namen avdiovizualne medijske storitve zagotavljanje programov, bi opredelitev takšne storitve prav tako morala zajemati na besedilu osnovano vsebino, ki spremlja takšne programe, npr. storitve podnaslavljanja in elektronske programske vodnike. Samostojne, na besedilu osnovane storitve ne bi smele soditi na področje uporabe te direktive, ki ne bi smelo posegati v svobodo držav članic, da urejajo takšne storitve na nacionalni ravni v skladu s Pogodbo.

| (23) | Pojem uredniške odgovornosti je bistven za opredelitev vloge ponudnika medijskih storitev in s tem za opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev. Države članice lahko v ukrepih za izvedbo te direktive podrobneje opredelijo vidike uredniške odgovornosti, zlasti pojem „učinkovitega nadzora“. Ta direktiva ne bi smela posegati v izjeme glede odgovornosti, določene v Direktivi 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (16). |
| --- | --- |

(23)

Pojem uredniške odgovornosti je bistven za opredelitev vloge ponudnika medijskih storitev in s tem za opredelitev avdiovizualnih medijskih storitev. Države članice lahko v ukrepih za izvedbo te direktive podrobneje opredelijo vidike uredniške odgovornosti, zlasti pojem „učinkovitega nadzora“. Ta direktiva ne bi smela posegati v izjeme glede odgovornosti, določene v Direktivi 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (16).

| (24) | V okviru razširjanja televizijskih programov bi moral pojem sočasno gledanje zajemati tudi navidezno sočasno gledanje, in sicer zaradi razlik v kratkem časovnem zamiku, ki nastane med prenašanjem in sprejemanjem televizijskih programov iz tehničnih razlogov, značilnih za postopek prenosa. |
| --- | --- |

(24)

V okviru razširjanja televizijskih programov bi moral pojem sočasno gledanje zajemati tudi navidezno sočasno gledanje, in sicer zaradi razlik v kratkem časovnem zamiku, ki nastane med prenašanjem in sprejemanjem televizijskih programov iz tehničnih razlogov, značilnih za postopek prenosa.

| (25) | Vse značilnosti avdiovizualne medijske storitve, določene v njeni opredelitvi in razložene v uvodnih izjavah 16 do 23, bi morale biti prisotne hkrati. |
| --- | --- |

(25)

Vse značilnosti avdiovizualne medijske storitve, določene v njeni opredelitvi in razložene v uvodnih izjavah 16 do 23, bi morale biti prisotne hkrati.

| (26) | Poleg televizijskega oglaševanja in televizijske prodaje bi bilo treba v to direktivo vključiti tudi širšo opredelitev avdiovizualnih komercialnih sporočil, ki pa kljub temu ne bi smela vključevati brezplačnega prenosa oglaševanja javnih storitev in dobrodelnih akcij. |
| --- | --- |

(26)

Poleg televizijskega oglaševanja in televizijske prodaje bi bilo treba v to direktivo vključiti tudi širšo opredelitev avdiovizualnih komercialnih sporočil, ki pa kljub temu ne bi smela vključevati brezplačnega prenosa oglaševanja javnih storitev in dobrodelnih akcij.

| (27) | Načelo države izvora bi moralo ostati jedro te direktive, ker je bistveno za vzpostavitev notranjega trga. To načelo bi se moralo zato uporabljati za vse avdiovizualne medijske storitve, da se vsem ponudnikom medijskih storitev zagotovi pravna varnost kot nujna osnova za nove poslovne modele in uvajanje takšnih storitev. Bistveno je tudi zato, da se zagotovi prost pretok informacij in avdiovizualnih programov na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(27)

Načelo države izvora bi moralo ostati jedro te direktive, ker je bistveno za vzpostavitev notranjega trga. To načelo bi se moralo zato uporabljati za vse avdiovizualne medijske storitve, da se vsem ponudnikom medijskih storitev zagotovi pravna varnost kot nujna osnova za nove poslovne modele in uvajanje takšnih storitev. Bistveno je tudi zato, da se zagotovi prost pretok informacij in avdiovizualnih programov na notranjem trgu.

| (28) | Za spodbujanje močne, konkurenčne in povezane evropske avdiovizualne industrije ter okrepitev pluralnosti medijev po vsej Evropski uniji, bi morala biti samo ena država članica pristojna za posameznega ponudnika avdiovizualnih medijskih storitev in pluralnost informacij bi morala biti temeljno načelo Evropske unije. |
| --- | --- |

(28)

Za spodbujanje močne, konkurenčne in povezane evropske avdiovizualne industrije ter okrepitev pluralnosti medijev po vsej Evropski uniji, bi morala biti samo ena država članica pristojna za posameznega ponudnika avdiovizualnih medijskih storitev in pluralnost informacij bi morala biti temeljno načelo Evropske unije.

| (29) | Zaradi tehnološkega razvoja, zlasti v zvezi z digitalnimi satelitskimi programi, bi bilo treba prilagoditi merila subsidiarnosti, da se zagotovita ustrezna ureditev in učinkovito izvajanje ter resnična odgovornost nosilcev za izbiro vsebine avdiovizualnih medijskih storitev. |
| --- | --- |

(29)

Zaradi tehnološkega razvoja, zlasti v zvezi z digitalnimi satelitskimi programi, bi bilo treba prilagoditi merila subsidiarnosti, da se zagotovita ustrezna ureditev in učinkovito izvajanje ter resnična odgovornost nosilcev za izbiro vsebine avdiovizualnih medijskih storitev.

| (30) | Ker ta direktiva zadeva storitve, zagotovljene splošni javnosti v Evropski uniji, bi se morala uporabljati le za avdiovizualne medijske storitve, do katerih lahko javnost dostopa neposredno ali posredno s standardno potrošniško opremo v več državah članicah. Opredelitev pojma „standardne potrošniške opreme“ je treba prepustiti pristojnim nacionalnim organom. |
| --- | --- |

(30)

Ker ta direktiva zadeva storitve, zagotovljene splošni javnosti v Evropski uniji, bi se morala uporabljati le za avdiovizualne medijske storitve, do katerih lahko javnost dostopa neposredno ali posredno s standardno potrošniško opremo v več državah članicah. Opredelitev pojma „standardne potrošniške opreme“ je treba prepustiti pristojnim nacionalnim organom.

| (31) | Členi 43 do 48 Pogodbe določajo temeljno pravico do svobode ustanavljanja. Zato bi morali biti ponudniki medijskih storitev načeloma svobodni pri izberi države članice, v kateri imajo sedež. Sodišče je poudarilo tudi, da „Pogodba ne prepoveduje podjetju, da uveljavlja pravico do opravljanja storitev, če ne ponuja storitev v državi članici, v kateri ima sedež“ (17). |
| --- | --- |

(31)

Členi 43 do 48 Pogodbe določajo temeljno pravico do svobode ustanavljanja. Zato bi morali biti ponudniki medijskih storitev načeloma svobodni pri izberi države članice, v kateri imajo sedež. Sodišče je poudarilo tudi, da „Pogodba ne prepoveduje podjetju, da uveljavlja pravico do opravljanja storitev, če ne ponuja storitev v državi članici, v kateri ima sedež“ (17).

| (32) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, za ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev v svoji pristojnosti uporabijo podrobnejša ali strožja pravila, pri tem pa zagotovijo, da so ta pravila v skladu s splošnimi načeli prava Skupnosti. Za ureditev primerov, v katerih izdajatelj televizijskega programa pod pristojnostjo ene države članice razširja televizijske programe, ki so v celoti ali večinoma usmerjene na ozemlje druge države članice, bi bila zahteva po sodelovanju med državami članicami, v primeru izmikanja pa kodifikacija sodne prakse Sodišča (18) skupaj z učinkovitejšim postopkom, primerna rešitev, saj bi upoštevala pomisleke držav članic in ne bi spodbijala ustrezne uporabe načela države izvora. Pojem pravil splošnega javnega interesa je oblikovalo Sodišče v svoji sodni praksi v zvezi s členoma 43 in 49 Pogodbe in med drugim zajema pravila o varstvu potrošnikov, varstvu mladoletnikov in kulturni politiki. Država članica, ki zahteva sodelovanje, bi morala zagotoviti, da so posebna nacionalna pravila objektivno potrebna, se uporabljajo na nediskriminatoren način in so sorazmerna. |
| --- | --- |

(32)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, za ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev v svoji pristojnosti uporabijo podrobnejša ali strožja pravila, pri tem pa zagotovijo, da so ta pravila v skladu s splošnimi načeli prava Skupnosti. Za ureditev primerov, v katerih izdajatelj televizijskega programa pod pristojnostjo ene države članice razširja televizijske programe, ki so v celoti ali večinoma usmerjene na ozemlje druge države članice, bi bila zahteva po sodelovanju med državami članicami, v primeru izmikanja pa kodifikacija sodne prakse Sodišča (18) skupaj z učinkovitejšim postopkom, primerna rešitev, saj bi upoštevala pomisleke držav članic in ne bi spodbijala ustrezne uporabe načela države izvora. Pojem pravil splošnega javnega interesa je oblikovalo Sodišče v svoji sodni praksi v zvezi s členoma 43 in 49 Pogodbe in med drugim zajema pravila o varstvu potrošnikov, varstvu mladoletnikov in kulturni politiki. Država članica, ki zahteva sodelovanje, bi morala zagotoviti, da so posebna nacionalna pravila objektivno potrebna, se uporabljajo na nediskriminatoren način in so sorazmerna.

| (33) | Država članica se lahko pri ugotavljanju v posameznih primerih, ali ponudnik medijskih storitev, ki ima sedež v drugi državi članici, razširja televizijske programe v celoti ali večinoma na njeno ozemlje, opre na merila, kakršna so izvor televizijskega oglaševanja in/ali dohodki iz naročnine, glavni jezik storitve ali obstoj programov ali komercialnih sporočil, posebej namenjenih javnosti v državi članici, kjer se predvajajo. |
| --- | --- |

(33)

Država članica se lahko pri ugotavljanju v posameznih primerih, ali ponudnik medijskih storitev, ki ima sedež v drugi državi članici, razširja televizijske programe v celoti ali večinoma na njeno ozemlje, opre na merila, kakršna so izvor televizijskega oglaševanja in/ali dohodki iz naročnine, glavni jezik storitve ali obstoj programov ali komercialnih sporočil, posebej namenjenih javnosti v državi članici, kjer se predvajajo.

| (34) | V skladu s to direktivo, ne glede na uporabo načela države izvora, lahko države članice še naprej sprejemajo ukrepe, ki omejujejo prost pretok razširjanja televizijskih programov, vendar le pod pogoji in v skladu s postopkom, določnimi v tej direktivi. Vendar je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča vsako omejitev prostega pretoka storitev, kakršno je denimo vsako odstopanje od temeljnega načela Pogodbe, razlagati omejujoče (19). |
| --- | --- |

(34)

V skladu s to direktivo, ne glede na uporabo načela države izvora, lahko države članice še naprej sprejemajo ukrepe, ki omejujejo prost pretok razširjanja televizijskih programov, vendar le pod pogoji in v skladu s postopkom, določnimi v tej direktivi. Vendar je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča vsako omejitev prostega pretoka storitev, kakršno je denimo vsako odstopanje od temeljnega načela Pogodbe, razlagati omejujoče (19).

| (35) | Ob upoštevanju avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo bi morale biti omejitve njihove brezplačne zagotovitve mogoče le v skladu s pogoji in postopki, ki so enaki tistim, ki so že določeni v členih 3(4), (5) in (6) Direktive 2000/31/ES. |
| --- | --- |

(35)

Ob upoštevanju avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo bi morale biti omejitve njihove brezplačne zagotovitve mogoče le v skladu s pogoji in postopki, ki so enaki tistim, ki so že določeni v členih 3(4), (5) in (6) Direktive 2000/31/ES.

| (36) | V Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji je Komisija poudarila, da je treba predvideti podrobno analizo o ustreznem pristopu oblikovanja predpisov, zlasti glede tega, ali je za zadevni sektor in problem primernejša zakonodaja ali druge možnosti, kakršne so koregulacija ali samoregulacija. Poleg tega so izkušnje pokazale, da imajo lahko tako instrumenti koregulacije kakor tudi samoregulacije v skladu z raznimi pravnimi tradicijami držav članic pomembno vlogo pri doseganju visoke ravni varstva potrošnikov. Ukrepi za dosego ciljev javnega interesa na področju novo nastajajočih avdiovizualnih medijskih storitev so učinkovitejši, če se izvajajo z aktivno podporo samih ponudnikov storitev.
  Samoregulacija tako predstavlja obliko prostovoljne pobude, ki gospodarskim subjektom, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam ali združenjem omogoča, da med seboj in zase sprejmejo splošne smernice. Države članice bi morale v skladu s svojimi različnimi pravnimi tradicijami priznati učinkovito vlogo, ki jo lahko ima učinkovita samoregulacija kot dodatek obstoječim zakonodajnim in sodnim in/ali upravnim mehanizmom, ter njen koristen prispevek k doseganju ciljev te direktive. Vendar je samoregulacija lahko le dodaten način za izvajanje nekaterih določb te direktive in ne more nadomestiti obveznosti nacionalnega zakonodajalca.
  Koregulacija v svoji minimalni obliki predstavlja pravno povezavo med samoregulacijo in nacionalnim zakonodajalcem v skladu s pravno tradicijo držav članic. Koregulacija bi morala še naprej dopuščati možnost posredovanja države, če njeni cilji ne bi bili izpolnjeni. Brez poseganja v formalne obveznosti držav članic v zvezi s prenosom ta direktiva spodbuja uporabo koregulacije in samoregulacije. To ne obvezuje držav članic niti k vzpostavitvi koregulativnih in/ali samoregulativnih ureditev niti ne posega ali ogroža sedanjih koregulativnih ali samoregulativnih pobud, ki so že vzpostavljene v državah članicah in učinkovito delujejo. |
| --- | --- |

(36)

V Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu o bolje oblikovanih predpisih za rast in delovna mesta v Evropski uniji je Komisija poudarila, da je treba predvideti podrobno analizo o ustreznem pristopu oblikovanja predpisov, zlasti glede tega, ali je za zadevni sektor in problem primernejša zakonodaja ali druge možnosti, kakršne so koregulacija ali samoregulacija. Poleg tega so izkušnje pokazale, da imajo lahko tako instrumenti koregulacije kakor tudi samoregulacije v skladu z raznimi pravnimi tradicijami držav članic pomembno vlogo pri doseganju visoke ravni varstva potrošnikov. Ukrepi za dosego ciljev javnega interesa na področju novo nastajajočih avdiovizualnih medijskih storitev so učinkovitejši, če se izvajajo z aktivno podporo samih ponudnikov storitev.

Samoregulacija tako predstavlja obliko prostovoljne pobude, ki gospodarskim subjektom, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam ali združenjem omogoča, da med seboj in zase sprejmejo splošne smernice. Države članice bi morale v skladu s svojimi različnimi pravnimi tradicijami priznati učinkovito vlogo, ki jo lahko ima učinkovita samoregulacija kot dodatek obstoječim zakonodajnim in sodnim in/ali upravnim mehanizmom, ter njen koristen prispevek k doseganju ciljev te direktive. Vendar je samoregulacija lahko le dodaten način za izvajanje nekaterih določb te direktive in ne more nadomestiti obveznosti nacionalnega zakonodajalca.

Koregulacija v svoji minimalni obliki predstavlja pravno povezavo med samoregulacijo in nacionalnim zakonodajalcem v skladu s pravno tradicijo držav članic. Koregulacija bi morala še naprej dopuščati možnost posredovanja države, če njeni cilji ne bi bili izpolnjeni. Brez poseganja v formalne obveznosti držav članic v zvezi s prenosom ta direktiva spodbuja uporabo koregulacije in samoregulacije. To ne obvezuje držav članic niti k vzpostavitvi koregulativnih in/ali samoregulativnih ureditev niti ne posega ali ogroža sedanjih koregulativnih ali samoregulativnih pobud, ki so že vzpostavljene v državah članicah in učinkovito delujejo.

| (37) | „Medijska pismenost“se nanaša na spretnosti, znanje in razumevanje, ki uporabnikom omogočajo učinkovito in varno rabo medijev. Medijsko pismene osebe so sposobne ozaveščeno izbirati in razumeti značilnosti vsebine in storitev ter v polnem obsegu izkoristijo priložnosti, ki jih omogočajo nove komunikacijske tehnologije. Sebe in svojo družino so sposobni bolje zaščititi pred škodljivim in žaljivim gradivom. Zato bi bilo treba spodbujati medijsko opismenjevanje v vseh družbenih plasteh in pozorno spremljati njegov napredek.
  Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (20) že vsebuje sklop možnih ukrepov za spodbujanje medijske pismenosti, kakor je denimo trajno izobraževanje učiteljev in mentorjev, posebno poučevanje o internetu za otroke že od malega naprej, vključno z odprtimi učnimi urami za starše, ali organiziranje nacionalnih kampanj za državljane, ki vključujejo vsa komunikacijska sredstva, da se zagotovijo informacije o odgovorni uporabi interneta. |
| --- | --- |

(37)

„Medijska pismenost“se nanaša na spretnosti, znanje in razumevanje, ki uporabnikom omogočajo učinkovito in varno rabo medijev. Medijsko pismene osebe so sposobne ozaveščeno izbirati in razumeti značilnosti vsebine in storitev ter v polnem obsegu izkoristijo priložnosti, ki jih omogočajo nove komunikacijske tehnologije. Sebe in svojo družino so sposobni bolje zaščititi pred škodljivim in žaljivim gradivom. Zato bi bilo treba spodbujati medijsko opismenjevanje v vseh družbenih plasteh in pozorno spremljati njegov napredek.

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora v zvezi s konkurenčnostjo evropske avdiovizualne industrije in industrije spletnih informacijskih storitev (20) že vsebuje sklop možnih ukrepov za spodbujanje medijske pismenosti, kakor je denimo trajno izobraževanje učiteljev in mentorjev, posebno poučevanje o internetu za otroke že od malega naprej, vključno z odprtimi učnimi urami za starše, ali organiziranje nacionalnih kampanj za državljane, ki vključujejo vsa komunikacijska sredstva, da se zagotovijo informacije o odgovorni uporabi interneta.

| (38) | Izdajatelji televizijskega programa lahko pridobijo ekskluzivne pravice za televizijsko razširjanje dogodkov velikega javnega interesa. Kljub temu je nujno treba spodbujati pluralnost z različno produkcijo in pripravo informativnih oddaj v Evropski uniji ter spoštovati načela iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Izdajatelji televizijskega programa lahko pridobijo ekskluzivne pravice za televizijsko razširjanje dogodkov velikega javnega interesa. Kljub temu je nujno treba spodbujati pluralnost z različno produkcijo in pripravo informativnih oddaj v Evropski uniji ter spoštovati načela iz člena 11 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (39) | Zaradi zaščite temeljne pravice do prejemanja informacij in zagotavljanja celostnega in ustreznega varstva interesov gledalcev v Evropski uniji, bi morali izdajatelji, ki imajo ekskluzivne pravice za televizijsko razširjanje dogodka velikega javnega interesa, dovoliti drugim izdajateljem televizijskega programa, da uporabijo kratke izseke za namene priprave splošnega informativnega programa, in sicer na podlagi pravičnih, razumnih in nediskriminatornih pogojev ob upoštevanju ekskluzivnih pravic. Takšne pogoje je treba pravočasno sporočiti pred dogodkom velikega javnega interesa, da imajo drugi dovolj časa za uveljavljanje takšne pravice. Izdajatelj televizijskega programa bi moral imeti možnost, da lahko to pravico uveljavlja od primera do primera prek posrednika, ki deluje izrecno v njegovem imenu. Takšne kratke izseke, ki ne bi smeli presegati 90 sekund, v programskih vsebinah po celotni EU lahko uporabljajo vsi kanali, vključno s športnimi kanali.
  Pravica čezmejnega dostopa do kratkih izsekov naj bi se uporabljala le, če je to potrebno. Zato bi moral izdajatelj televizijskega programa najprej zaprositi za dostop drugega izdajatelja televizijskega programa, ki ima sedež v isti državi članici in je imetnik ekskluzivnih pravic za prenašanje dogodka velikega javnega interesa.
  Pojem splošnih informativnih oddaj ne bi smel vključevati razvedrilnih programov, ki so sestavljeni iz kratkih izsekov.
  Načelo države izvora bi se moralo uporabljati tako za dostop kakor tudi za prenos kratkih izsekov. V čezmejnih primerih to pomeni, da bi se zaporedoma uporabile različne zakonodaje. Najprej bi se za dostop do kratkih izsekov uporabila zakonodaja države članice, kjer ima sedež izdajatelj televizijskega programa, ki oddaja prvi signal (tj. omogoča dostop). To je običajno država članica, v kateri se zadevni dogodek odvija. Če je država članica vzpostavila enakovreden sistem dostopa do zadevnega dogodka, bi se v vsakem primeru morala uporabiti zakonodaja te države članice. Nadalje bi se morala za prenos kratkih izsekov uporabiti zakonodaja države članice, kjer ima sedež izdajatelj televizijskega programa, ki te kratke izseke prenaša. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi zaščite temeljne pravice do prejemanja informacij in zagotavljanja celostnega in ustreznega varstva interesov gledalcev v Evropski uniji, bi morali izdajatelji, ki imajo ekskluzivne pravice za televizijsko razširjanje dogodka velikega javnega interesa, dovoliti drugim izdajateljem televizijskega programa, da uporabijo kratke izseke za namene priprave splošnega informativnega programa, in sicer na podlagi pravičnih, razumnih in nediskriminatornih pogojev ob upoštevanju ekskluzivnih pravic. Takšne pogoje je treba pravočasno sporočiti pred dogodkom velikega javnega interesa, da imajo drugi dovolj časa za uveljavljanje takšne pravice. Izdajatelj televizijskega programa bi moral imeti možnost, da lahko to pravico uveljavlja od primera do primera prek posrednika, ki deluje izrecno v njegovem imenu. Takšne kratke izseke, ki ne bi smeli presegati 90 sekund, v programskih vsebinah po celotni EU lahko uporabljajo vsi kanali, vključno s športnimi kanali.

Pravica čezmejnega dostopa do kratkih izsekov naj bi se uporabljala le, če je to potrebno. Zato bi moral izdajatelj televizijskega programa najprej zaprositi za dostop drugega izdajatelja televizijskega programa, ki ima sedež v isti državi članici in je imetnik ekskluzivnih pravic za prenašanje dogodka velikega javnega interesa.

Pojem splošnih informativnih oddaj ne bi smel vključevati razvedrilnih programov, ki so sestavljeni iz kratkih izsekov.

Načelo države izvora bi se moralo uporabljati tako za dostop kakor tudi za prenos kratkih izsekov. V čezmejnih primerih to pomeni, da bi se zaporedoma uporabile različne zakonodaje. Najprej bi se za dostop do kratkih izsekov uporabila zakonodaja države članice, kjer ima sedež izdajatelj televizijskega programa, ki oddaja prvi signal (tj. omogoča dostop). To je običajno država članica, v kateri se zadevni dogodek odvija. Če je država članica vzpostavila enakovreden sistem dostopa do zadevnega dogodka, bi se v vsakem primeru morala uporabiti zakonodaja te države članice. Nadalje bi se morala za prenos kratkih izsekov uporabiti zakonodaja države članice, kjer ima sedež izdajatelj televizijskega programa, ki te kratke izseke prenaša.

| (40) | Zahteve te direktive glede dostopa do dogodkov velikega javnega interesa za namen kratkega poročanja ne bi smele posegati v Direktivo 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (21) in v ustrezne mednarodne konvencije s področja avtorskih in sorodnih pravic. Države članice bi morale olajševati dostop do dogodkov velikega javnega interesa z odobritvijo dostopa do signala izdajatelja televizijskega programa v smislu te direktive. Vendar pa lahko izberejo druge enakovredne načine v smislu te direktive. Takšni načini med drugim vključujejo odobritev dostopa do kraja teh dogodkov pred odobritvijo dostopa do signala. Izdajateljem televizijskih programov ne bi smelo biti preprečeno sklepati podrobnejše pogodbe. |
| --- | --- |

(40)

Zahteve te direktive glede dostopa do dogodkov velikega javnega interesa za namen kratkega poročanja ne bi smele posegati v Direktivo 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (21) in v ustrezne mednarodne konvencije s področja avtorskih in sorodnih pravic. Države članice bi morale olajševati dostop do dogodkov velikega javnega interesa z odobritvijo dostopa do signala izdajatelja televizijskega programa v smislu te direktive. Vendar pa lahko izberejo druge enakovredne načine v smislu te direktive. Takšni načini med drugim vključujejo odobritev dostopa do kraja teh dogodkov pred odobritvijo dostopa do signala. Izdajateljem televizijskih programov ne bi smelo biti preprečeno sklepati podrobnejše pogodbe.

| (41) | Zagotoviti bi bilo treba, da bodo ponudniki medijskih storitev še naprej lahko zagotavljali poznejše predvajanje informativnih programov v obliki storitve na zahtevo po neposrednem prenosu, ne da bi morali pri tem prilagoditi posamezne programe, z izpuščanjem kratkih izsekov. Ta možnost bi morala biti omejena na razširjanje istega televizijskega programa s strani istega ponudnika medijskih storitev na zahtevo, zato je ni dovoljeno uporabiti za uvedbo novih poslovnih modelov na zahtevo na podlagi kratkih izsekov. |
| --- | --- |

(41)

Zagotoviti bi bilo treba, da bodo ponudniki medijskih storitev še naprej lahko zagotavljali poznejše predvajanje informativnih programov v obliki storitve na zahtevo po neposrednem prenosu, ne da bi morali pri tem prilagoditi posamezne programe, z izpuščanjem kratkih izsekov. Ta možnost bi morala biti omejena na razširjanje istega televizijskega programa s strani istega ponudnika medijskih storitev na zahtevo, zato je ni dovoljeno uporabiti za uvedbo novih poslovnih modelov na zahtevo na podlagi kratkih izsekov.

| (42) | Avdiovizualne medijske storitve na zahtevo se razlikujejo od razširjanja televizijskih programov po izbiri in nadzoru, ki ju ima uporabnik, ter po vplivu, ki ga imajo na družbo (22). To upravičuje manj strogo ureditev avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, ki morajo biti skladne zgolj z osnovnimi pravili iz te direktive. |
| --- | --- |

(42)

Avdiovizualne medijske storitve na zahtevo se razlikujejo od razširjanja televizijskih programov po izbiri in nadzoru, ki ju ima uporabnik, ter po vplivu, ki ga imajo na družbo (22). To upravičuje manj strogo ureditev avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, ki morajo biti skladne zgolj z osnovnimi pravili iz te direktive.

| (43) | Zaradi posebne narave avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti vpliva teh storitev na to, kako si ljudje oblikujejo mnenje, je nujno, da uporabniki natančno vedo, kdo je odgovoren za vsebino teh storitev. Zato je pomembno, da države članice zagotovijo, da imajo uporabniki stalen, enostaven in neposreden dostop do informacij o ponudniku medijske storitve. Vsaka država članica določi praktične podrobnosti o načinu izpolnjevanja tega cilja brez poseganja v katere koli druge ustrezne določbe prava Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Zaradi posebne narave avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti vpliva teh storitev na to, kako si ljudje oblikujejo mnenje, je nujno, da uporabniki natančno vedo, kdo je odgovoren za vsebino teh storitev. Zato je pomembno, da države članice zagotovijo, da imajo uporabniki stalen, enostaven in neposreden dostop do informacij o ponudniku medijske storitve. Vsaka država članica določi praktične podrobnosti o načinu izpolnjevanja tega cilja brez poseganja v katere koli druge ustrezne določbe prava Skupnosti.

| (44) | Zakonodajalce, industrijo in starše še vedno skrbi dostop do škodljivih vsebin pri avdiovizualnih medijskih storitvah. Pojavili se bodo tudi novi izzivi, zlasti v zvezi z novimi platformami in novimi izdelki. Zato je treba uvesti pravila za zaščito duševnega, moralnega in telesnega razvoja mladoletnikov ter človekovega dostojanstva pri vseh avdiovizualnih medijskih storitvah, vključno z avdiovizualnimi komercialnimi sporočili. |
| --- | --- |

(44)

Zakonodajalce, industrijo in starše še vedno skrbi dostop do škodljivih vsebin pri avdiovizualnih medijskih storitvah. Pojavili se bodo tudi novi izzivi, zlasti v zvezi z novimi platformami in novimi izdelki. Zato je treba uvesti pravila za zaščito duševnega, moralnega in telesnega razvoja mladoletnikov ter človekovega dostojanstva pri vseh avdiovizualnih medijskih storitvah, vključno z avdiovizualnimi komercialnimi sporočili.

| (45) | Ukrepi, sprejeti za zaščito telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in za zaščito človekovega dostojanstva, bi morali biti pazljivo usklajeni s temeljno pravico do svobode izražanja, kot je določena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Zato bi moral biti namen teh ukrepov, kakršni so uporaba osebnih identifikacijskih številk (PIN-kod), sistemov filtriranja ali označevanja, zagotoviti ustrezno raven zaščite telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in človekovega dostojanstva, zlasti v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami na zahtevo.
  V Priporočilu o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora je že priznan pomen sistemov filtriranja in označevanja, v katerem so navedeni tudi številni možni ukrepi v korist mladoletnikom, kot na primer sistematično vzpostavljanje učinkovitega, posodobljenega in enostavnega sistema filtriranja ob vpisu novega naročnika pri ponudniku dostopa ali opremljanja dostopa do storitev, ki so izrecno namenjene otrokom, s sistemi avtomatskega filtriranja. |
| --- | --- |

(45)

Ukrepi, sprejeti za zaščito telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in za zaščito človekovega dostojanstva, bi morali biti pazljivo usklajeni s temeljno pravico do svobode izražanja, kot je določena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Zato bi moral biti namen teh ukrepov, kakršni so uporaba osebnih identifikacijskih številk (PIN-kod), sistemov filtriranja ali označevanja, zagotoviti ustrezno raven zaščite telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in človekovega dostojanstva, zlasti v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami na zahtevo.

V Priporočilu o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora je že priznan pomen sistemov filtriranja in označevanja, v katerem so navedeni tudi številni možni ukrepi v korist mladoletnikom, kot na primer sistematično vzpostavljanje učinkovitega, posodobljenega in enostavnega sistema filtriranja ob vpisu novega naročnika pri ponudniku dostopa ali opremljanja dostopa do storitev, ki so izrecno namenjene otrokom, s sistemi avtomatskega filtriranja.

| (46) | Za ponudnike medijskih storitev v pristojnosti držav članic bi morala v vsakem primeru v skladu z določbami Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (23) veljati prepoved razširjanja otroške pornografije. |
| --- | --- |

(46)

Za ponudnike medijskih storitev v pristojnosti držav članic bi morala v vsakem primeru v skladu z določbami Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ z dne 22. decembra 2003 o boju proti spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji (23) veljati prepoved razširjanja otroške pornografije.

| (47) | Nobena od določb te direktive o zaščiti telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in človekovega dostojanstva ne zahteva, da bi morali biti ukrepi, sprejeti za zaščito teh interesov, izvedeni s predhodnim nadzorom avdiovizualnih medijskih storitev s strani javnih organov. |
| --- | --- |

(47)

Nobena od določb te direktive o zaščiti telesnega, mentalnega in moralnega razvoja mladoletnikov in človekovega dostojanstva ne zahteva, da bi morali biti ukrepi, sprejeti za zaščito teh interesov, izvedeni s predhodnim nadzorom avdiovizualnih medijskih storitev s strani javnih organov.

| (48) | Mogoče je, da bodo avdiovizualne medijske storitve na zahtevo delno nadomestile razširjanje televizijskih programov. Zato morajo, kjer je ustrezno, spodbujati produkcijo in distribucijo evropskih del in tako aktivno prispevati k spodbujanju kulturne raznolikosti. Takšna podpora evropskim delom bi lahko bila denimo v obliki finančnega prispevka takih storitev k produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del, minimalnega deleža evropskih del v katalogih videa na zahtevo ali privlačne predstavitve evropskih del v elektronskih sporedih televizijskih programov. Treba je redno preverjati uporabo določb v zvezi z uveljavljanjem evropskih del z avdiovizualnimi medijskimi storitvami. V okviru poročil na podlagi te direktive bi morale države članice upoštevati finančni prispevek takih storitev k produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del in delež evropskih del v katalogu avdiovizualnih medijskih storitev in v dejanski potrošnji evropskih del, ki jih nudijo take storitve. |
| --- | --- |

(48)

Mogoče je, da bodo avdiovizualne medijske storitve na zahtevo delno nadomestile razširjanje televizijskih programov. Zato morajo, kjer je ustrezno, spodbujati produkcijo in distribucijo evropskih del in tako aktivno prispevati k spodbujanju kulturne raznolikosti. Takšna podpora evropskim delom bi lahko bila denimo v obliki finančnega prispevka takih storitev k produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del, minimalnega deleža evropskih del v katalogih videa na zahtevo ali privlačne predstavitve evropskih del v elektronskih sporedih televizijskih programov. Treba je redno preverjati uporabo določb v zvezi z uveljavljanjem evropskih del z avdiovizualnimi medijskimi storitvami. V okviru poročil na podlagi te direktive bi morale države članice upoštevati finančni prispevek takih storitev k produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del in delež evropskih del v katalogu avdiovizualnih medijskih storitev in v dejanski potrošnji evropskih del, ki jih nudijo take storitve.

| (49) | Države članice bi morale pri opredelitvi „producentov, neodvisnih od izdajateljev televizijskih programov“ iz člena 5 Direktive 89/552/EGS ustrezno upoštevati zlasti merila, kakršna so lastništvo produkcijske hiše, količina programov, zagotovljenih istemu izdajatelju televizijskih programov, in lastništvo prenesenih avtorskih pravic. |
| --- | --- |

(49)

Države članice bi morale pri opredelitvi „producentov, neodvisnih od izdajateljev televizijskih programov“ iz člena 5 Direktive 89/552/EGS ustrezno upoštevati zlasti merila, kakršna so lastništvo produkcijske hiše, količina programov, zagotovljenih istemu izdajatelju televizijskih programov, in lastništvo prenesenih avtorskih pravic.

| (50) | Pri izvajanju določb člena 4 Direktive 89/552/EGS bi morale države članice izdajatelje televizijskih programov spodbujati, da vanje vključijo ustrezen delež evropskih del, ustvarjenih v koprodukciji, ali evropskih del nedomačega izvora. |
| --- | --- |

(50)

Pri izvajanju določb člena 4 Direktive 89/552/EGS bi morale države članice izdajatelje televizijskih programov spodbujati, da vanje vključijo ustrezen delež evropskih del, ustvarjenih v koprodukciji, ali evropskih del nedomačega izvora.

| (51) | Pomembno je zagotoviti, da se kinematografska dela oddajajo v terminih, o katerih se dogovorijo imetniki avtorskih pravic in ponudniki medijskih storitev. |
| --- | --- |

(51)

Pomembno je zagotoviti, da se kinematografska dela oddajajo v terminih, o katerih se dogovorijo imetniki avtorskih pravic in ponudniki medijskih storitev.

| (52) | Razpoložljivost avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pomeni večjo izbiro za potrošnike. Podrobna pravila, ki urejajo avdiovizualna komercialna sporočila za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, so tako očitno neupravičena in s tehničnega stališča nesmiselna. Kljub temu pa bi morala vsa avdiovizualna komercialna sporočila upoštevati tako pravila o prepoznavnosti kakor tudi osnovna pravila o kakovosti, da se izpolnijo jasni cilji javne politike. |
| --- | --- |

(52)

Razpoložljivost avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo pomeni večjo izbiro za potrošnike. Podrobna pravila, ki urejajo avdiovizualna komercialna sporočila za avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, so tako očitno neupravičena in s tehničnega stališča nesmiselna. Kljub temu pa bi morala vsa avdiovizualna komercialna sporočila upoštevati tako pravila o prepoznavnosti kakor tudi osnovna pravila o kakovosti, da se izpolnijo jasni cilji javne politike.

| (53) | Pravica do odgovora je ustrezno pravno sredstvo za razširjanje televizijskih programov, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi v spletnem okolju. V Priporočilu o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora so že navedene ustrezne smernice za izvajanje, na nacionalni ravni, ukrepov v nacionalnem pravu ali praksi, da se zagotovi pravica do odgovora ali enakovredna pravna sredstva v zvezi s spletnimi mediji. |
| --- | --- |

(53)

Pravica do odgovora je ustrezno pravno sredstvo za razširjanje televizijskih programov, ki bi ga bilo mogoče uporabiti tudi v spletnem okolju. V Priporočilu o varstvu mladoletnikov in človeškega dostojanstva ter o pravici do odgovora so že navedene ustrezne smernice za izvajanje, na nacionalni ravni, ukrepov v nacionalnem pravu ali praksi, da se zagotovi pravica do odgovora ali enakovredna pravna sredstva v zvezi s spletnimi mediji.

| (54) | Kakor je potrdila Komisija v Razlagalnem sporočilu o nekaterih vidikih določb o oglaševanju v Direktivi o „televiziji brez meja“ (24), je razvoj novih tehnik oglaševanja in inovacij v trženju ustvaril nove učinkovite možnosti za avdiovizualna komercialna sporočila v tradicionalnih storitvah prenosa, in jim tako v enakih pogojih omogočil večjo konkurenčnost pri enakih pogojih glede inovacij na zahtevo. |
| --- | --- |

(54)

Kakor je potrdila Komisija v Razlagalnem sporočilu o nekaterih vidikih določb o oglaševanju v Direktivi o „televiziji brez meja“ (24), je razvoj novih tehnik oglaševanja in inovacij v trženju ustvaril nove učinkovite možnosti za avdiovizualna komercialna sporočila v tradicionalnih storitvah prenosa, in jim tako v enakih pogojih omogočil večjo konkurenčnost pri enakih pogojih glede inovacij na zahtevo.

| (55) | Zaradi poslovnega in tehnološkega razvoja imajo uporabniki večjo izbiro in odgovornost pri uporabi avdiovizualnih medijskih storitev. Za ohranitev sorazmernosti s cilji splošnega interesa bi morala ureditev omogočiti določeno stopnjo prilagodljivosti v zvezi z razširjanjem televizijskih programov. Načelo ločevanja bi moralo biti omejeno na televizijsko oglaševanje in televizijsko prodajo, v določenih okoliščinah bi bilo treba omogočiti promocijsko prikazovanje izdelkov, razen če država članica ne odloči drugače, odpraviti pa bi bilo treba nekatere količinske omejitve. Toda kadar je promocijsko prikazovanje izdelkov prikrito, bi ga bilo treba prepovedati. Načelo ločevanja ne bi smelo preprečiti uporabe novih tehnik oglaševanja. |
| --- | --- |

(55)

Zaradi poslovnega in tehnološkega razvoja imajo uporabniki večjo izbiro in odgovornost pri uporabi avdiovizualnih medijskih storitev. Za ohranitev sorazmernosti s cilji splošnega interesa bi morala ureditev omogočiti določeno stopnjo prilagodljivosti v zvezi z razširjanjem televizijskih programov. Načelo ločevanja bi moralo biti omejeno na televizijsko oglaševanje in televizijsko prodajo, v določenih okoliščinah bi bilo treba omogočiti promocijsko prikazovanje izdelkov, razen če država članica ne odloči drugače, odpraviti pa bi bilo treba nekatere količinske omejitve. Toda kadar je promocijsko prikazovanje izdelkov prikrito, bi ga bilo treba prepovedati. Načelo ločevanja ne bi smelo preprečiti uporabe novih tehnik oglaševanja.

| (56) | Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (25) se poleg za prakse, ki jih zajema ta direktiva, uporablja za nepoštene poslovne prakse, kakršne so zavajajoče in agresivne prakse, ki se pojavljajo v avdiovizualnih medijskih storitvah. Poleg tega, upoštevajoč, da Direktiva 2003/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o oglaševanju in sponzorstvu tobačnih izdelkov (26), ki prepoveduje oglaševanje in sponzoriranje cigaret in drugih tobačnih izdelkov v tiskanih medijih, storitvah informacijske družbe in radijskih oddajah, ne posega v Direktivo 89/552/EGS, bi moralo zaradi posebnih značilnosti avdiovizualnih medijskih storitev razmerje med Direktivo 2003/33/ES in Direktivo 89/552/EGS po začetku veljavnosti te direktive ostati enako. Člen 88(1) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (27), ki prepoveduje oglaševanje nekaterih zdravil širši javnosti, se, kakor to določa odstavek 5 navedenega člena, uporablja brez poseganja v člen 14 Direktive 89/552/EGS. Razmerje med Direktivo 2001/83/ES in Direktivo 89/552/EGS bi moralo ostati nespremenjeno tudi po začetku veljavnosti te direktive. Poleg tega ta direktiva ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (28). |
| --- | --- |

(56)

Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (25) se poleg za prakse, ki jih zajema ta direktiva, uporablja za nepoštene poslovne prakse, kakršne so zavajajoče in agresivne prakse, ki se pojavljajo v avdiovizualnih medijskih storitvah. Poleg tega, upoštevajoč, da Direktiva 2003/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o oglaševanju in sponzorstvu tobačnih izdelkov (26), ki prepoveduje oglaševanje in sponzoriranje cigaret in drugih tobačnih izdelkov v tiskanih medijih, storitvah informacijske družbe in radijskih oddajah, ne posega v Direktivo 89/552/EGS, bi moralo zaradi posebnih značilnosti avdiovizualnih medijskih storitev razmerje med Direktivo 2003/33/ES in Direktivo 89/552/EGS po začetku veljavnosti te direktive ostati enako. Člen 88(1) Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (27), ki prepoveduje oglaševanje nekaterih zdravil širši javnosti, se, kakor to določa odstavek 5 navedenega člena, uporablja brez poseganja v člen 14 Direktive 89/552/EGS. Razmerje med Direktivo 2001/83/ES in Direktivo 89/552/EGS bi moralo ostati nespremenjeno tudi po začetku veljavnosti te direktive. Poleg tega ta direktiva ne bi smela posegati v Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (28).

| (57) | Ker imajo gledalci več možnosti, da se z uporabo novih tehnologij, kakršne so digitalni osebni video zapisovalniki, in večjo izbiro programov izognejo oglaševanju, podrobnejša ureditev v zvezi z vstavljanjem oglasov, ki želi zaščititi gledalce, ni več upravičena. Čeprav ta direktiva ne bi smela povečevati količine dovoljenega oglaševanja na uro, mora prav tako izdajateljem televizijskega programa omogočati prožnost pri vstavljanju oglasov, če to bistveno ne moti celovitosti programov. |
| --- | --- |

(57)

Ker imajo gledalci več možnosti, da se z uporabo novih tehnologij, kakršne so digitalni osebni video zapisovalniki, in večjo izbiro programov izognejo oglaševanju, podrobnejša ureditev v zvezi z vstavljanjem oglasov, ki želi zaščititi gledalce, ni več upravičena. Čeprav ta direktiva ne bi smela povečevati količine dovoljenega oglaševanja na uro, mora prav tako izdajateljem televizijskega programa omogočati prožnost pri vstavljanju oglasov, če to bistveno ne moti celovitosti programov.

| (58) | Ta direktiva je namenjena varovanju posebnega značaja evropske televizije, kjer se oglaševanje po možnosti vstavlja med posamezne programe, in zato omejuje možne prekinitve pri kinematografskih delih in televizijskih filmih ter pri prekinitvah nekaterih vrst programov, ki še naprej potrebujejo posebno zaščito. |
| --- | --- |

(58)

Ta direktiva je namenjena varovanju posebnega značaja evropske televizije, kjer se oglaševanje po možnosti vstavlja med posamezne programe, in zato omejuje možne prekinitve pri kinematografskih delih in televizijskih filmih ter pri prekinitvah nekaterih vrst programov, ki še naprej potrebujejo posebno zaščito.

| (59) | Nekdanja omejitev trajanja dnevnega televizijskega oglaševanja je bila v veliki meri teoretična. Urna omejitev je pomembnejša, saj prav tako velja za čas, ko je gledanost največja. Zato bi bilo treba dnevno omejitev opustiti, urno omejitev pa bi bilo treba obdržati za televizijsko oglaševanje in vložke televizijske prodaje. Prav tako se zaradi povečane potrošniške izbire ne zdijo več upravičene količinske omejitve časa, dovoljenega za televizijsko prodajo ali oglaševalske kanale. Kljub temu pa se 20-odstotna omejitev za televizijske oglaševalske vložke in za vložke televizijske prodaje na uro še naprej uporablja. Pojem televizijskega oglaševalskega vložka bi bilo treba razumeti kakor televizijsko oglaševanje v smislu člena 1(i) Direktive 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, ki ne traja več kakor 12 minut. |
| --- | --- |

(59)

Nekdanja omejitev trajanja dnevnega televizijskega oglaševanja je bila v veliki meri teoretična. Urna omejitev je pomembnejša, saj prav tako velja za čas, ko je gledanost največja. Zato bi bilo treba dnevno omejitev opustiti, urno omejitev pa bi bilo treba obdržati za televizijsko oglaševanje in vložke televizijske prodaje. Prav tako se zaradi povečane potrošniške izbire ne zdijo več upravičene količinske omejitve časa, dovoljenega za televizijsko prodajo ali oglaševalske kanale. Kljub temu pa se 20-odstotna omejitev za televizijske oglaševalske vložke in za vložke televizijske prodaje na uro še naprej uporablja. Pojem televizijskega oglaševalskega vložka bi bilo treba razumeti kakor televizijsko oglaševanje v smislu člena 1(i) Direktive 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, ki ne traja več kakor 12 minut.

| (60) | Prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo je praksa, ki jo ta direktiva prepoveduje zaradi negativnega vpliva na potrošnike. Prepoved prikritega avdiovizualnega komercialnega sporočila ne bi smela zajemati zakonitega promocijskega prikazovanja izdelkov v okviru te direktive, če je gledalec ustrezno obveščen o promocijskem prikazovanju izdelkov. To se lahko stori s poudarjanjem dejstva, da v danem programu poteka promocijsko prikazovanje izdelkov, na primer s pomočjo nevtralnega logotipa. |
| --- | --- |

(60)

Prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo je praksa, ki jo ta direktiva prepoveduje zaradi negativnega vpliva na potrošnike. Prepoved prikritega avdiovizualnega komercialnega sporočila ne bi smela zajemati zakonitega promocijskega prikazovanja izdelkov v okviru te direktive, če je gledalec ustrezno obveščen o promocijskem prikazovanju izdelkov. To se lahko stori s poudarjanjem dejstva, da v danem programu poteka promocijsko prikazovanje izdelkov, na primer s pomočjo nevtralnega logotipa.

| (61) | Promocijsko prikazovanje izdelkov je stvarnost v kinematografskih delih in avdiovizualnih delih za televizijo, vendar pa države članice to prakso različno urejajo. Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in s tem konkurenčnosti evropske medijske industrije je torej treba sprejeti pravila za promocijsko prikazovanje izdelkov. Opredelitev pojma promocijskega prikazovanja izdelkov, uvedena s to direktivo, bi morala zajemati katero koli obliko avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki vključuje izdelek, storitev ali njegovo oz. njeno blagovno znamko ali jih navaja, tako da jih pokaže v oddaji, za plačilo ali podobno nadomestilo. Zagotovitev brezplačnega blaga ali storitev, kakršni so produkcijski rekviziti ali nagrade, bi se morala šteti za promocijsko prikazovanje izdelkov samo, če imajo zadevno blago in storitve znatno vrednost. Za avdiovizualno promocijsko prikazovanje izdelkov bi se morala uporabljati enaka pravila o kakovosti in omejitve kakor za avdiovizualno komercialno sporočilo. Za razlikovanje med sponzorstvom in promocijskim prikazovanjem izdelka je odločilno merilo to, da je pri promocijskem prikazovanju izdelkov sklicevanje na izdelek vključeno v vsebino programa; iz tega razloga opredelitev v členu 1(m) Direktive 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, vsebuje dikcijo „v programu“. Nasprotno pa je navajanje sponzorjev med programom dovoljeno, če to ne predstavljala sestavnega dela osrednje vsebine. |
| --- | --- |

(61)

Promocijsko prikazovanje izdelkov je stvarnost v kinematografskih delih in avdiovizualnih delih za televizijo, vendar pa države članice to prakso različno urejajo. Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev in s tem konkurenčnosti evropske medijske industrije je torej treba sprejeti pravila za promocijsko prikazovanje izdelkov. Opredelitev pojma promocijskega prikazovanja izdelkov, uvedena s to direktivo, bi morala zajemati katero koli obliko avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki vključuje izdelek, storitev ali njegovo oz. njeno blagovno znamko ali jih navaja, tako da jih pokaže v oddaji, za plačilo ali podobno nadomestilo. Zagotovitev brezplačnega blaga ali storitev, kakršni so produkcijski rekviziti ali nagrade, bi se morala šteti za promocijsko prikazovanje izdelkov samo, če imajo zadevno blago in storitve znatno vrednost. Za avdiovizualno promocijsko prikazovanje izdelkov bi se morala uporabljati enaka pravila o kakovosti in omejitve kakor za avdiovizualno komercialno sporočilo. Za razlikovanje med sponzorstvom in promocijskim prikazovanjem izdelka je odločilno merilo to, da je pri promocijskem prikazovanju izdelkov sklicevanje na izdelek vključeno v vsebino programa; iz tega razloga opredelitev v členu 1(m) Direktive 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, vsebuje dikcijo „v programu“. Nasprotno pa je navajanje sponzorjev med programom dovoljeno, če to ne predstavljala sestavnega dela osrednje vsebine.

| (62) | Promocijsko prikazovanje izdelkov bi načeloma moralo biti prepovedano. Vendar pa so odstopanja na podlagi pozitivnega seznama primerna za nekatere vrste programov. Država članica bi morala imeti možnost, da se odloči za popolno ali delno izvzetje iz teh odstopanj, npr. tako, da dovoli promocijsko prikazovanje izdelkov samo v programih, ki niso bili ustvarjeni izključno v tej državi članici. |
| --- | --- |

(62)

Promocijsko prikazovanje izdelkov bi načeloma moralo biti prepovedano. Vendar pa so odstopanja na podlagi pozitivnega seznama primerna za nekatere vrste programov. Država članica bi morala imeti možnost, da se odloči za popolno ali delno izvzetje iz teh odstopanj, npr. tako, da dovoli promocijsko prikazovanje izdelkov samo v programih, ki niso bili ustvarjeni izključno v tej državi članici.

| (63) | Poleg tega sta sponzorstvo in promocijsko prikazovanje izdelkov prepovedana, če na vsebino programov vplivata tako, da to posega v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev. To velja za promocijsko prikazovanje. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega sta sponzorstvo in promocijsko prikazovanje izdelkov prepovedana, če na vsebino programov vplivata tako, da to posega v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev. To velja za promocijsko prikazovanje.

| (64) | Pravica invalidov in starejših oseb do udeležbe v kulturnem in družbenem življenju Skupnosti je neločljivo povezana z zagotavljanjem dostopnih avdiovizualnih medijskih storitev. Načini zagotavljanja dostopnosti bi morali med drugim vključevati znakovni jezik, podnaslavljanje, zvočne opise in preproste menije. |
| --- | --- |

(64)

Pravica invalidov in starejših oseb do udeležbe v kulturnem in družbenem življenju Skupnosti je neločljivo povezana z zagotavljanjem dostopnih avdiovizualnih medijskih storitev. Načini zagotavljanja dostopnosti bi morali med drugim vključevati znakovni jezik, podnaslavljanje, zvočne opise in preproste menije.

| (65) | Države članice so v skladu z nalogami, ki jim jih podeljuje Pogodba, odgovorne za prenos in učinkovito izvajanje te direktive. Same lahko izberejo primerne instrumente v skladu s svojimi pravnimi tradicijami in ustaljenimi strukturami, zlasti pa obliko svojih pristojnih neodvisnih regulatornih organov, da lahko delo pri izvajanju te direktive opravljajo nepristransko in pregledno. Zlasti bi morali instrumenti, ki jih izberejo države članice, prispevati k spodbujanju pluralnosti medijev. |
| --- | --- |

(65)

Države članice so v skladu z nalogami, ki jim jih podeljuje Pogodba, odgovorne za prenos in učinkovito izvajanje te direktive. Same lahko izberejo primerne instrumente v skladu s svojimi pravnimi tradicijami in ustaljenimi strukturami, zlasti pa obliko svojih pristojnih neodvisnih regulatornih organov, da lahko delo pri izvajanju te direktive opravljajo nepristransko in pregledno. Zlasti bi morali instrumenti, ki jih izberejo države članice, prispevati k spodbujanju pluralnosti medijev.

| (66) | Tesno sodelovanje med pristojnimi regulatornimi organi držav članic in Komisijo je potrebno za zagotovitev pravilne uporabe te direktive. Podobno je tesno sodelovanje med državami članicami in med regulatornimi organi držav članic zlasti pomembno glede na vpliv, ki ga imajo izdajatelji televizijskih programov s sedežem v eni državi članici na drugo državo članico. V primeru, da nacionalna zakonodaja določa postopke izdajanja dovoljenj v več kakor eni zadevni državi članici, je zaželeno, da se vzpostavijo stiki med zadevnimi organi, preden so takšna dovoljenja odobrena. To sodelovanje bi moralo zajemati vsa področja, ki jih usklajuje Direktiva 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zlasti členi 2, 2a in 3 Direktive. |
| --- | --- |

(66)

Tesno sodelovanje med pristojnimi regulatornimi organi držav članic in Komisijo je potrebno za zagotovitev pravilne uporabe te direktive. Podobno je tesno sodelovanje med državami članicami in med regulatornimi organi držav članic zlasti pomembno glede na vpliv, ki ga imajo izdajatelji televizijskih programov s sedežem v eni državi članici na drugo državo članico. V primeru, da nacionalna zakonodaja določa postopke izdajanja dovoljenj v več kakor eni zadevni državi članici, je zaželeno, da se vzpostavijo stiki med zadevnimi organi, preden so takšna dovoljenja odobrena. To sodelovanje bi moralo zajemati vsa področja, ki jih usklajuje Direktiva 89/552/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, zlasti členi 2, 2a in 3 Direktive.

| (67) | Ker cilja te direktive, in sicer oblikovanja območja brez notranjih meja za avdiovizualne medijske storitve s hkratnim zagotavljanjem visoke ravni zaščite ciljev v splošnem interesu, zlasti varstva mladoletnikov, človeškega dostojanstva in spodbujanja pravic invalidnih oseb, države članice ne morejo doseči v zadostni meri in ker se ga zaradi obsega in učinkov te direktive laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(67)

Ker cilja te direktive, in sicer oblikovanja območja brez notranjih meja za avdiovizualne medijske storitve s hkratnim zagotavljanjem visoke ravni zaščite ciljev v splošnem interesu, zlasti varstva mladoletnikov, človeškega dostojanstva in spodbujanja pravic invalidnih oseb, države članice ne morejo doseči v zadostni meri in ker se ga zaradi obsega in učinkov te direktive laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje tega cilja.

| (68) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (29) so države članice pozvane, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo – |
| --- | --- |

(68)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (29) so države članice pozvane, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 89/552/EGS se spremeni:

| 1. | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  V tej direktivi:






  (a) | ‚avdiovizualna medijska storitev‘ pomeni:






  — | storitev, kakor je opredeljena v členih 49 in 50 Pogodbe, ki sodi pod uredniško odgovornost ponudnika medijskih storitev in katere glavni namen je zagotavljanje programov za obveščanje, zabavo ali izobraževanje splošne javnosti po elektronskih komunikacijskih mrežah v smislu člena 2(a) Direktive 2002/21/ES. Tovrstna avdiovizualna medijska storitev je bodisi razširjanje televizijskih programov, kakor je opredeljeno v točki (e) tega člena, bodisi avdiovizualna medijska storitev na zahtevo, kakor je opredeljena v točki (g) tega člena,
  in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

2.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

V tej direktivi:

(a)

‚avdiovizualna medijska storitev‘ pomeni:

—

storitev, kakor je opredeljena v členih 49 in 50 Pogodbe, ki sodi pod uredniško odgovornost ponudnika medijskih storitev in katere glavni namen je zagotavljanje programov za obveščanje, zabavo ali izobraževanje splošne javnosti po elektronskih komunikacijskih mrežah v smislu člena 2(a) Direktive 2002/21/ES. Tovrstna avdiovizualna medijska storitev je bodisi razširjanje televizijskih programov, kakor je opredeljeno v točki (e) tega člena, bodisi avdiovizualna medijska storitev na zahtevo, kakor je opredeljena v točki (g) tega člena,

in/ali

| — | avdiovizualno komercialno sporočilo; |
| --- | --- |

—

avdiovizualno komercialno sporočilo;

| (b) | ‚program‘ pomeni niz gibljivih slik z ali brez zvoka, ki predstavlja posamezno točko znotraj sporeda ali kataloga, ki ga oblikuje ponudnik medijskih storitev, in katerega oblika in vsebina sta primerljivi z obliko in vsebino razširjanja televizijskih programov. Primeri programov vključujejo celovečerne igrane filme, športne dogodke, situacijske komedije, dokumentarce, programe za otroke in izvirne televizijske drame; |
| --- | --- |

(b)

‚program‘ pomeni niz gibljivih slik z ali brez zvoka, ki predstavlja posamezno točko znotraj sporeda ali kataloga, ki ga oblikuje ponudnik medijskih storitev, in katerega oblika in vsebina sta primerljivi z obliko in vsebino razširjanja televizijskih programov. Primeri programov vključujejo celovečerne igrane filme, športne dogodke, situacijske komedije, dokumentarce, programe za otroke in izvirne televizijske drame;

| (c) | ‚uredniška odgovornost‘ pomeni izvrševanje učinkovitega nadzora tako nad izborom programov kakor tudi njihovo organizacijo kot nad časovnim sporedom v primeru razširjanja televizijskih programov ali v katalogu v primeru avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo. Uredniška odgovornost ne pomeni nujno pravne odgovornosti v okviru nacionalne zakonodaje za vsebino opravljenih storitev; |
| --- | --- |

(c)

‚uredniška odgovornost‘ pomeni izvrševanje učinkovitega nadzora tako nad izborom programov kakor tudi njihovo organizacijo kot nad časovnim sporedom v primeru razširjanja televizijskih programov ali v katalogu v primeru avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo. Uredniška odgovornost ne pomeni nujno pravne odgovornosti v okviru nacionalne zakonodaje za vsebino opravljenih storitev;

| (d) | ‚ponudnik medijske storitve‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nosi uredniško odgovornost za izbiro vsebine avdiovizualne medijske storitve in določa način, na katerega bo ta organizirana; |
| --- | --- |

(d)

‚ponudnik medijske storitve‘ pomeni fizično ali pravno osebo, ki nosi uredniško odgovornost za izbiro vsebine avdiovizualne medijske storitve in določa način, na katerega bo ta organizirana;

| (e) | ‚razširjanje televizijskih programov‘ (tj. linearna avdiovizualna medijska storitev) pomeni avdiovizualno medijsko storitev, ki jo opravlja ponudnik medijskih storitev za sočasno gledanje programov na podlagi programskega sporeda; |
| --- | --- |

(e)

‚razširjanje televizijskih programov‘ (tj. linearna avdiovizualna medijska storitev) pomeni avdiovizualno medijsko storitev, ki jo opravlja ponudnik medijskih storitev za sočasno gledanje programov na podlagi programskega sporeda;

| (f) | ‚izdajatelj televizijskega programa‘ pomeni ponudnika medijskih storitev razširjanja televizijskih programov; |
| --- | --- |

(f)

‚izdajatelj televizijskega programa‘ pomeni ponudnika medijskih storitev razširjanja televizijskih programov;

| (g) | ‚storitev na zahtevo‘ (tj. nelinearna avdiovizualna medijska storitev) pomeni avdiovizualno medijsko storitev, ki jo opravlja ponudnik medijskih storitev za gledanje programov v trenutku, ki ga izbere uporabnik in na svojo osebno zahtevo na podlagi kataloga programov, ki ga izbere ponudnik medijskih storitev; |
| --- | --- |

(g)

‚storitev na zahtevo‘ (tj. nelinearna avdiovizualna medijska storitev) pomeni avdiovizualno medijsko storitev, ki jo opravlja ponudnik medijskih storitev za gledanje programov v trenutku, ki ga izbere uporabnik in na svojo osebno zahtevo na podlagi kataloga programov, ki ga izbere ponudnik medijskih storitev;

| (h) | ‚avdiovizualno komercialno sporočilo‘ pomeni slikovne podobe z ali brez zvoka, ki so namenjene neposredni ali posredni promociji blaga, storitev ali podobe fizične ali pravne osebe, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Takšne slikovne podobe spremljajo program ali so vanj vključene v zameno za plačilo ali podobno nadomestilo ali za samooglaševalske namene. Oblike avdiovizualnega komercialnega sporočila med drugim vključujejo televizijsko oglaševanje, sponzorstvo, televizijsko prodajo in promocijsko prikazovanje izdelkov; |
| --- | --- |

(h)

‚avdiovizualno komercialno sporočilo‘ pomeni slikovne podobe z ali brez zvoka, ki so namenjene neposredni ali posredni promociji blaga, storitev ali podobe fizične ali pravne osebe, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Takšne slikovne podobe spremljajo program ali so vanj vključene v zameno za plačilo ali podobno nadomestilo ali za samooglaševalske namene. Oblike avdiovizualnega komercialnega sporočila med drugim vključujejo televizijsko oglaševanje, sponzorstvo, televizijsko prodajo in promocijsko prikazovanje izdelkov;

| (i) | ‚televizijsko oglaševanje‘ pomeni vsako obliko obvestila, ki ga javno ali zasebno podjetje ali fizična oseba predvaja bodisi za plačilo ali podobno nadomestilo bodisi za samooglaševalske namene in ki zadeva trgovino, poslovno dejavnost, obrt ali stroko ter želi v zameno za plačilo spodbuditi preskrbo z blagom in storitvami, vključno z nepremičninami, pravicami in obveznostmi; |
| --- | --- |

(i)

‚televizijsko oglaševanje‘ pomeni vsako obliko obvestila, ki ga javno ali zasebno podjetje ali fizična oseba predvaja bodisi za plačilo ali podobno nadomestilo bodisi za samooglaševalske namene in ki zadeva trgovino, poslovno dejavnost, obrt ali stroko ter želi v zameno za plačilo spodbuditi preskrbo z blagom in storitvami, vključno z nepremičninami, pravicami in obveznostmi;

| (j) | ‚prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo‘ pomeni besedno ali slikovno predstavljanje blaga, storitev, imena, blagovne znamke ali dejavnosti proizvajalca blaga ali ponudnika storitev v programih, kadar takšno predstavljanje ponudniku medijskih storitev služi kot oglaševanje in bi utegnilo zavajati javnost glede svoje narave. Takšna predstavitev se šteje za namerno zlasti tedaj, kadar se opravlja za plačilo ali podobno nadomestilo; |
| --- | --- |

(j)

‚prikrito avdiovizualno komercialno sporočilo‘ pomeni besedno ali slikovno predstavljanje blaga, storitev, imena, blagovne znamke ali dejavnosti proizvajalca blaga ali ponudnika storitev v programih, kadar takšno predstavljanje ponudniku medijskih storitev služi kot oglaševanje in bi utegnilo zavajati javnost glede svoje narave. Takšna predstavitev se šteje za namerno zlasti tedaj, kadar se opravlja za plačilo ali podobno nadomestilo;

| (k) | ‚sponzorstvo‘ pomeni vsak prispevek, ki ga javno ali zasebno podjetje ali fizična oseba, ki se ne ukvarja z opravljanjem avdiovizualnih medijskih storitev ali produkcijo avdiovizualnih del, nameni za financiranje avdiovizualnih medijskih storitev ali programov, da bi uveljavilo svoje ime, blagovno znamko, podobo, dejavnosti ali izdelke; |
| --- | --- |

(k)

‚sponzorstvo‘ pomeni vsak prispevek, ki ga javno ali zasebno podjetje ali fizična oseba, ki se ne ukvarja z opravljanjem avdiovizualnih medijskih storitev ali produkcijo avdiovizualnih del, nameni za financiranje avdiovizualnih medijskih storitev ali programov, da bi uveljavilo svoje ime, blagovno znamko, podobo, dejavnosti ali izdelke;

| (l) | ‚televizijska prodaja‘ pomeni neposredne ponudbe, ki se v zameno za plačilo predvajajo javnosti zaradi preskrbe z blagom ali storitvami, vključno z nepremičninami, pravicami in dolžnostmi; |
| --- | --- |

(l)

‚televizijska prodaja‘ pomeni neposredne ponudbe, ki se v zameno za plačilo predvajajo javnosti zaradi preskrbe z blagom ali storitvami, vključno z nepremičninami, pravicami in dolžnostmi;

| (m) | ‚promocijsko prikazovanje izdelkov‘ pomeni kakršno koli obliko avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki vključuje izdelek, storitev ali njuno blagovno znamko ali sklicevanje nanje, tako da se jih pokaže v programu, v zameno za plačilo ali podobno nadomestilo; |
| --- | --- |

(m)

‚promocijsko prikazovanje izdelkov‘ pomeni kakršno koli obliko avdiovizualnega komercialnega sporočila, ki vključuje izdelek, storitev ali njuno blagovno znamko ali sklicevanje nanje, tako da se jih pokaže v programu, v zameno za plačilo ali podobno nadomestilo;

| (n) | (i) | ‚evropska dela‘ pomenijo:






  — | dela, ki izvirajo iz držav članic, |
| --- | --- | --- | --- |

(n)

(i)

‚evropska dela‘ pomenijo:

—

dela, ki izvirajo iz držav članic,

| — | dela z izvorom iz evropskih tretjih držav, ki so podpisnice Evropske konvencije o čezmejni televiziji Sveta Evrope in izpolnjujejo pogoje iz točke (ii), |
| --- | --- |

—

dela z izvorom iz evropskih tretjih držav, ki so podpisnice Evropske konvencije o čezmejni televiziji Sveta Evrope in izpolnjujejo pogoje iz točke (ii),

| — | dela, ki nastanejo v koprodukciji v okviru sporazumov, povezanih z avdiovizualnim sektorjem, ki jih sklenejo Skupnost in tretje države, ter izpolnjujejo pogoje iz vsakega od teh sporazumov. |
| --- | --- |

—

dela, ki nastanejo v koprodukciji v okviru sporazumov, povezanih z avdiovizualnim sektorjem, ki jih sklenejo Skupnost in tretje države, ter izpolnjujejo pogoje iz vsakega od teh sporazumov.

| — | Uporaba določb druge in tretje alinee zgoraj je odvisna od del, ki izvirajo iz držav članic, za katera ne veljajo diskriminatorni ukrepi v zadevni tretji državi. |
| --- | --- |

—

Uporaba določb druge in tretje alinee zgoraj je odvisna od del, ki izvirajo iz držav članic, za katera ne veljajo diskriminatorni ukrepi v zadevni tretji državi.

| (ii) | Dela iz prve in druge alinee točke (i) so večinoma dela avtorjev in delavcev, ki prebivajo v eni ali več državah iz prve in druge alinee točke (i), če je izpolnjen eden od naslednjih treh pogojev:






  — | ustvarili so jih en ali več producentov s sedežem v eni ali več teh držav ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

Dela iz prve in druge alinee točke (i) so večinoma dela avtorjev in delavcev, ki prebivajo v eni ali več državah iz prve in druge alinee točke (i), če je izpolnjen eden od naslednjih treh pogojev:

—

ustvarili so jih en ali več producentov s sedežem v eni ali več teh držav ali

| — | proizvodnjo del nadzirajo in dejansko kontrolirajo en ali več producentov s sedežem v eni ali več teh držav ali |
| --- | --- |

—

proizvodnjo del nadzirajo in dejansko kontrolirajo en ali več producentov s sedežem v eni ali več teh držav ali

| — | je prispevek koproducentov iz teh držav k skupnim koprodukcijskim stroškom prevladujoč, koprodukcije pa ne nadzoruje en ali več producentov s sedežem izven teh držav. |
| --- | --- |

—

je prispevek koproducentov iz teh držav k skupnim koprodukcijskim stroškom prevladujoč, koprodukcije pa ne nadzoruje en ali več producentov s sedežem izven teh držav.

| (iii) | Dela, ki niso evropska dela v smislu točke (i), ampak se producirajo v okviru dvostranskih koprodukcijskih pogodb, sklenjenih med državami članicami in tretjimi državami, se štejejo za evropska dela, če koproducenti iz Skupnosti prispevajo večinski delež skupnih stroškov produkcije in če produkcije ne nadzoruje en ali več producentov s sedežem zunaj ozemlja držav članic.“; |
| --- | --- |

(iii)

Dela, ki niso evropska dela v smislu točke (i), ampak se producirajo v okviru dvostranskih koprodukcijskih pogodb, sklenjenih med državami članicami in tretjimi državami, se štejejo za evropska dela, če koproducenti iz Skupnosti prispevajo večinski delež skupnih stroškov produkcije in če produkcije ne nadzoruje en ali več producentov s sedežem zunaj ozemlja držav članic.“;

| 3. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  1.   Vsaka država članica zagotovi, da so vse avdiovizualne medijske storitve, ki jih prenašajo ponudniki medijskih storitev pod njeno pristojnostjo, skladne s pravili pravnega reda, ki se uporablja za avdiovizualne medijske storitve, namenjene javnosti v tej državi članici.
  2.   V tej direktivi so ponudniki medijskih storitev pod pristojnostjo države članice:






  (a) | tisti, ki imajo sedež v tej državi članici v skladu z odstavkom 3, ali |
| --- | --- | --- |

3.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

1.   Vsaka država članica zagotovi, da so vse avdiovizualne medijske storitve, ki jih prenašajo ponudniki medijskih storitev pod njeno pristojnostjo, skladne s pravili pravnega reda, ki se uporablja za avdiovizualne medijske storitve, namenjene javnosti v tej državi članici.

2.   V tej direktivi so ponudniki medijskih storitev pod pristojnostjo države članice:

(a)

tisti, ki imajo sedež v tej državi članici v skladu z odstavkom 3, ali

| (b) | tisti, za katere se uporablja odstavek 4. |
| --- | --- |

(b)

tisti, za katere se uporablja odstavek 4.

3.   V tej direktivi se šteje, da ima ponudnik medijskih storitev sedež v državi članici v naslednjih primerih:

| (a) | ponudnik medijskih storitev ima glavno pisarno v tej državi članici, pa tudi uredniške odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami se sprejemajo v tej državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ponudnik medijskih storitev ima glavno pisarno v tej državi članici, pa tudi uredniške odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami se sprejemajo v tej državi članici;

| (b) | če ima ponudnik medijskih storitev svojo glavno pisarno v eni državi članici, uredniške odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami pa se sprejemajo v drugi državi članici, se šteje, da ima sedež v tisti državi članici, v kateri dela pretežni del delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev. Če pretežni delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, dela v vsaki od teh držav članic, se šteje, da ima ponudnik medijskih storitev sedež v tisti državi članici, v kateri ima glavno pisarno. Če pretežni delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, ne dela v nobeni od teh držav članic, se šteje, da ima ponudnik medijskih storitev sedež v tisti državi članici, v kateri je začel svojo dejavnost v skladu z zakonodajo te države članice, če vzdržuje stabilno in učinkovito povezavo z gospodarstvom te države članice; |
| --- | --- |

(b)

če ima ponudnik medijskih storitev svojo glavno pisarno v eni državi članici, uredniške odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami pa se sprejemajo v drugi državi članici, se šteje, da ima sedež v tisti državi članici, v kateri dela pretežni del delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev. Če pretežni delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, dela v vsaki od teh držav članic, se šteje, da ima ponudnik medijskih storitev sedež v tisti državi članici, v kateri ima glavno pisarno. Če pretežni delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, ne dela v nobeni od teh držav članic, se šteje, da ima ponudnik medijskih storitev sedež v tisti državi članici, v kateri je začel svojo dejavnost v skladu z zakonodajo te države članice, če vzdržuje stabilno in učinkovito povezavo z gospodarstvom te države članice;

| (c) | če ima ponudnik medijskih storitev svojo glavno pisarno v eni državi članici, odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami pa se sprejemajo v tretji državi, ali obratno, se šteje, da ima sedež v zadevni državi članici, če večji delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, dela v tej državi članici. |
| --- | --- |

(c)

če ima ponudnik medijskih storitev svojo glavno pisarno v eni državi članici, odločitve v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami pa se sprejemajo v tretji državi, ali obratno, se šteje, da ima sedež v zadevni državi članici, če večji delež delovne sile, vključene v opravljanje dejavnosti avdiovizualnih medijskih storitev, dela v tej državi članici.

4.   Šteje se, da ponudniki medijskih storitev, za katere se določbe odstavka 3 ne uporabljajo, sodijo pod pristojnost države članice v naslednjih primerih:

| (a) | uporabljajo satelitsko povezavo v tej državi članici; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo satelitsko povezavo v tej državi članici;

| (b) | čeprav ne uporabljajo satelitske priključitve, ki je v tej državi članici, uporabljajo satelitske zmogljivosti, ki pripadajo tej državi članici. |
| --- | --- |

(b)

čeprav ne uporabljajo satelitske priključitve, ki je v tej državi članici, uporabljajo satelitske zmogljivosti, ki pripadajo tej državi članici.

5.   Če pristojnosti države članice ni mogoče določiti v skladu z odstavkoma 3 in 4, sodi ponudnik medijskih storitev pod pristojnost tiste države članice, v kateri ima sedež v smislu členov 43 do 48 Pogodbe.

6.   Ta direktiva se ne uporablja za avdiovizualne medijske storitve, ki so namenjene izključno sprejemu v tretjih državah in ki jih javnost v eni ali več državah članicah neposredno ali posredno ne sprejema s standardno uporabniško opremo.“;

| 4. | člen 2a se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo svobodo sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic in ne omejujejo njihovega prenašanja na svojem ozemlju zaradi razlogov, ki sodijo na področja, ki jih usklajuje ta direktiva.“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 2a se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo svobodo sprejemanja avdiovizualnih medijskih storitev iz drugih držav članic in ne omejujejo njihovega prenašanja na svojem ozemlju zaradi razlogov, ki sodijo na področja, ki jih usklajuje ta direktiva.“;

| (b) | v odstavku 2 se uvodni stavek in točka (a) nadomestita z naslednjim:
  „2.   Glede razširjanja televizijskih programov, je državam članicam dovoljeno začasno odstopanje od odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | razširjanje televizijskih programov, ki prihaja iz druge države članice, očitno, resno in huje krši člen 22(1) ali (2) in/ali člen 3b;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se uvodni stavek in točka (a) nadomestita z naslednjim:

„2.   Glede razširjanja televizijskih programov, je državam članicam dovoljeno začasno odstopanje od odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

razširjanje televizijskih programov, ki prihaja iz druge države članice, očitno, resno in huje krši člen 22(1) ali (2) in/ali člen 3b;“;

| (c) | dodajo se naslednji odstavki:
  „4.   Glede storitev na zahtevo, lahko države članice v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami sprejmejo ukrepe, ki odstopajo od odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | ukrepi so:






  (i) | potrebni zaradi enega od sledečih razlogov:






  — | javnega reda, zlasti preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in kazenskega pregona kaznivih dejanj, vključno z varstvom mladoletnikov in bojem proti spodbujanju sovraštva zaradi rase, spola, veroizpovedi ali narodnosti, ter kršitev človekovega dostojanstva v zvezi s posamezniki, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

dodajo se naslednji odstavki:

„4.   Glede storitev na zahtevo, lahko države članice v zvezi z avdiovizualnimi medijskimi storitvami sprejmejo ukrepe, ki odstopajo od odstavka 1, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

ukrepi so:

(i)

potrebni zaradi enega od sledečih razlogov:

—

javnega reda, zlasti preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja in kazenskega pregona kaznivih dejanj, vključno z varstvom mladoletnikov in bojem proti spodbujanju sovraštva zaradi rase, spola, veroizpovedi ali narodnosti, ter kršitev človekovega dostojanstva v zvezi s posamezniki,

| — | varovanja javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

varovanja javnega zdravja,

| — | javne varnosti, vključno z varstvom nacionalne varnosti in obrambe, |
| --- | --- |

—

javne varnosti, vključno z varstvom nacionalne varnosti in obrambe,

| — | varstva potrošnikov, vključno z varstvom vlagateljev; |
| --- | --- |

—

varstva potrošnikov, vključno z varstvom vlagateljev;

| (ii) | naravnani proti avdiovizualni medijski storitvi na zahtevo, ki posega v cilje iz točke (i) ali predstavlja resno in nevarno tveganje, da bo ogrozila te cilje; |
| --- | --- |

(ii)

naravnani proti avdiovizualni medijski storitvi na zahtevo, ki posega v cilje iz točke (i) ali predstavlja resno in nevarno tveganje, da bo ogrozila te cilje;

| (iii) | sorazmerni s temi cilji; |
| --- | --- |

(iii)

sorazmerni s temi cilji;

| (b) | država članica je pred sprejetjem zadevnih ukrepov brez poseganja v sodne postopke, vključno s predhodnimi postopki in dejanji v okviru kazenske preiskave:






  — | zahtevala od države članice, pod katere pristojnost spada ponudnik medijskih storitev, da sprejme ukrepe, in ta ni sprejela takšnih ukrepov ali pa niso bili ustrezni, |
| --- | --- | --- |

(b)

država članica je pred sprejetjem zadevnih ukrepov brez poseganja v sodne postopke, vključno s predhodnimi postopki in dejanji v okviru kazenske preiskave:

—

zahtevala od države članice, pod katere pristojnost spada ponudnik medijskih storitev, da sprejme ukrepe, in ta ni sprejela takšnih ukrepov ali pa niso bili ustrezni,

| — | uradno obvestila Komisijo in državo članico, pod katere pristojnost spada ponudnik medijskih storitev, da namerava sprejeti ukrepe. |
| --- | --- |

—

uradno obvestila Komisijo in državo članico, pod katere pristojnost spada ponudnik medijskih storitev, da namerava sprejeti ukrepe.

5.   Države članice lahko v nujnih primerih odstopajo od pogojev iz odstavka 4(b). V takem primeru je treba o ukrepih čim prej uradno obvestiti Komisijo in državo članico, pod katere pristojnost spada ponudnik medijskih storitev, in navesti razloge, zaradi katerih država članica meni, da gre za nujni primer.

6.   Komisija brez poseganja v možnost države članice, da sprejme ukrepe iz odstavkov 4 in 5, čim prej preveri združljivost priglašenih ukrepov s pravom Skupnosti. Če Komisija ugotovi, da ukrepi niso združljivi s pravom Skupnosti, Komisija od zadevne države članice zahteva, da opusti sprejetje predlaganih ukrepov ali da že sprejete ukrepe nemudoma prekliče.“;

| 5. | člen 3 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  1.   Države članice lahko od ponudnikov medijskih storitev pod svojo pristojnostjo zahtevajo, da na področjih, ki jih zajema ta direktiva, ravnajo v skladu z natančnejšimi ali strožjimi pravili, če so ta pravila v skladu s pravom Skupnosti.
  2.   V primerih, ko:






  (a) | je država članica izkoristila možnost na podlagi odstavka 1 za sprejetje natančnejših ali strožjih pravil splošnega javnega interesa in |
| --- | --- | --- |

5.

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

1.   Države članice lahko od ponudnikov medijskih storitev pod svojo pristojnostjo zahtevajo, da na področjih, ki jih zajema ta direktiva, ravnajo v skladu z natančnejšimi ali strožjimi pravili, če so ta pravila v skladu s pravom Skupnosti.

2.   V primerih, ko:

(a)

je država članica izkoristila možnost na podlagi odstavka 1 za sprejetje natančnejših ali strožjih pravil splošnega javnega interesa in

| (b) | država članica oceni, da izdajatelj televizijskega programa pod pristojnostjo druge države članice razširja televizijske programe, ki so v celoti ali večinoma usmerjeni proti njenemu ozemlju, |
| --- | --- |

(b)

država članica oceni, da izdajatelj televizijskega programa pod pristojnostjo druge države članice razširja televizijske programe, ki so v celoti ali večinoma usmerjeni proti njenemu ozemlju,

lahko vzpostavi stik z državo članico, ki pristojnost ima, da bi prišli do vzajemno zadovoljive rešitve vseh obstoječih problemov. Ob prejemu utemeljene zahteve prve države članice država članica s pristojnostjo od izdajatelja televizijskega programa zahteva, naj spoštuje zadevna pravila splošnega javnega interesa. Država članica s pristojnostjo v dveh mesecih obvesti prvo državo članico o rezultatih, ki jih je dosegla v zvezi s to zahtevo. Katera koli država članica lahko zaprosi odbor za stike, ustanovljen v skladu s členom 23a, naj preuči primer.

3.   Kadar prva država članica oceni:

| (a) | da rezultati, doseženi z uporabo odstavka 2 niso zadovoljivi, in |
| --- | --- |

(a)

da rezultati, doseženi z uporabo odstavka 2 niso zadovoljivi, in

| (b) | da ima zadevni izdajatelj televizijskega programa sedež v državi članici s pristojnostjo, da bi zaobšel strožja pravila, ki bi zanj veljala na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, če bi imel sedež v prvi državi članici, |
| --- | --- |

(b)

da ima zadevni izdajatelj televizijskega programa sedež v državi članici s pristojnostjo, da bi zaobšel strožja pravila, ki bi zanj veljala na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, če bi imel sedež v prvi državi članici,

lahko sprejme ustrezne ukrepe proti zadevnemu izdajatelju televizijskega programa.

Takšni ukrepi so objektivno potrebni, se uporabljajo na nediskriminatoren način in so sorazmerni glede na cilje, ki jih zasledujejo.

4.   Država članica lahko sprejme ukrepe v skladu z odstavkom 3 samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zadevna država članica je uradno obvestila Komisijo in državo članico, v kateri ima izdajatelj televizijskega programa sedež, da bo sprejela takšne ukrepe, pri tem pa utemeljila razloge, na katerih temelji njena ocena, in |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica je uradno obvestila Komisijo in državo članico, v kateri ima izdajatelj televizijskega programa sedež, da bo sprejela takšne ukrepe, pri tem pa utemeljila razloge, na katerih temelji njena ocena, in

| (b) | je Komisija odločila, da so ukrepi združljivi s pravom Skupnosti in zlasti da so ocene države članice, ki sprejme te ukrepe na podlagi odstavkov 2 in 3, pravilno utemeljene. |
| --- | --- |

(b)

je Komisija odločila, da so ukrepi združljivi s pravom Skupnosti in zlasti da so ocene države članice, ki sprejme te ukrepe na podlagi odstavkov 2 in 3, pravilno utemeljene.

5.   Komisija odloči v treh mesecih po prejemu uradnega obvestila iz odstavka 4(a). Če Komisija odloči, da ukrepi niso združljivi s pravom Skupnosti, se zadevna država članica vzdrži sprejetja predlaganih ukrepov.

6.   Države članice s primernimi sredstvi v okviru svoje zakonodaje zagotovijo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo učinkovito izpolnjujejo določbe te direktive.

7.   Države članice spodbujajo koregulativne in/ali samoregulativne ureditve na nacionalni ravni na področjih, ki jih usklajuje ta direktiva, v obsegu, ki ga dopuščajo njihovi pravni sistemi. Te ureditve so takšne, da jih glavne interesne skupine v zadevnih državah članicah na splošno sprejemajo in da zagotavljajo učinkovito izvajanje.

8.   Direktiva 2000/31/ES se uporablja, razen če je v tej direktivi določeno drugače. V primeru neskladja med določbo Direktive 2000/31/ES in določbo te direktive prevladajo določbe te direktive, razen če ni v tej direktivi določeno drugače.“;

| 6. | člen 3a se črta; |
| --- | --- |

6.

člen 3a se črta;

| 7. | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIA
  DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA VSE AVDIOVIZUALNE MEDIJSKE STORITVE
  Člen 3a
  Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo omogočijo prejemnikom storitve enostaven, neposreden in stalen dostop vsaj do naslednjih informacij:






  (a) | imena ponudnika medijskih storitev; |
| --- | --- | --- |

7.

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIA

DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO ZA VSE AVDIOVIZUALNE MEDIJSKE STORITVE

Člen 3a

Države članice zagotovijo, da ponudniki avdiovizualnih medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo omogočijo prejemnikom storitve enostaven, neposreden in stalen dostop vsaj do naslednjih informacij:

(a)

imena ponudnika medijskih storitev;

| (b) | geografskega naslova, na katerem ima ponudnik medijskih storitev sedež; |
| --- | --- |

(b)

geografskega naslova, na katerem ima ponudnik medijskih storitev sedež;

| (c) | podatkov o ponudniku medijskih storitev, vključno z njegovim elektronskim naslovom ali spletno stranjo, ki mu omogoča hitro, neposredno in učinkovito navezovanje stikov; |
| --- | --- |

(c)

podatkov o ponudniku medijskih storitev, vključno z njegovim elektronskim naslovom ali spletno stranjo, ki mu omogoča hitro, neposredno in učinkovito navezovanje stikov;

| (d) | kjer je to ustrezno, do informacij o pristojnih regulatornih ali nadzornih organih. |
| --- | --- |

(d)

kjer je to ustrezno, do informacij o pristojnih regulatornih ali nadzornih organih.

Člen 3b

Države članice s primernimi sredstvi zagotovijo, da avdiovizualne medijske storitve, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, ne vsebujejo spodbujanja nestrpnosti na podlagi rase, spola, vere ali narodnosti.

Člen 3c

Države članice spodbujajo ponudnike medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, da osebam z okvaro vida ali sluha postopoma zagotovijo dostop do njihovih storitev.

Člen 3d

Države članice zagotovijo, da ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo ne prenašajo kinematografskih del zunaj terminov, dogovorjenih z imetniki pravic.

Člen 3e

1.   Države članice zagotovijo, da so avdiovizualna komercialna sporočila, ki jih predvajajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, v skladu z naslednjimi zahtevami:

| (a) | avdiovizualna komercialna sporočila so jasno razpoznavna kot taka. Prikrita avdiovizualna komercialna sporočila so prepovedana; |
| --- | --- |

(a)

avdiovizualna komercialna sporočila so jasno razpoznavna kot taka. Prikrita avdiovizualna komercialna sporočila so prepovedana;

| (b) | avdiovizualna komercialna sporočila ne uporabljajo subliminalnih tehnik; |
| --- | --- |

(b)

avdiovizualna komercialna sporočila ne uporabljajo subliminalnih tehnik;

| (c) | avdiovizualna komercialna sporočila ne:






  (i) | vplivajo škodljivo na spoštovanje človekovega dostojanstva; |
| --- | --- | --- |

(c)

avdiovizualna komercialna sporočila ne:

(i)

vplivajo škodljivo na spoštovanje človekovega dostojanstva;

| (ii) | vsebujejo ali spodbujajo kakršne koli diskriminacije na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, državljanstva, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

(ii)

vsebujejo ali spodbujajo kakršne koli diskriminacije na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, državljanstva, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| (iii) | spodbujajo vedenja, škodljivega zdravju ali varnosti; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujajo vedenja, škodljivega zdravju ali varnosti;

| (iv) | spodbujajo vedenja, izjemno škodljivega za varstvo okolja; |
| --- | --- |

(iv)

spodbujajo vedenja, izjemno škodljivega za varstvo okolja;

| (d) | prepovedane so vse oblike avdiovizualnih komercialnih sporočil za cigarete in druge tobačne izdelke; |
| --- | --- |

(d)

prepovedane so vse oblike avdiovizualnih komercialnih sporočil za cigarete in druge tobačne izdelke;

| (e) | avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače niso izrecno namenjena mladoletnikom in ne spodbujajo čezmernega uživanja takšnih pijač; |
| --- | --- |

(e)

avdiovizualna komercialna sporočila za alkoholne pijače niso izrecno namenjena mladoletnikom in ne spodbujajo čezmernega uživanja takšnih pijač;

| (f) | avdiovizualno komercialno sporočilo za zdravila in zdravljenje, ki jih je mogoče dobiti le na recept v tisti državi članici, pod katere pristojnostjo je ponudnik medijskih storitev, je prepovedano; |
| --- | --- |

(f)

avdiovizualno komercialno sporočilo za zdravila in zdravljenje, ki jih je mogoče dobiti le na recept v tisti državi članici, pod katere pristojnostjo je ponudnik medijskih storitev, je prepovedano;

| (g) | avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo povzročati telesne ali moralne škode mladoletnikom. Zato ne smejo neposredno spodbujati mladoletnikov, da zaradi svoje neizkušenosti ali lahkovernosti kupujejo ali najemajo proizvode ali storitve, jih neposredno spodbujati, da prepričujejo svoje starše ali druge, naj kupujejo oglaševano blago ali storitve, izkoriščati zaupanje mladoletnikov v starše, učitelje ali druge osebe, ali nepremišljeno prikazovati mladoletnike v nevarnih situacijah. |
| --- | --- |

(g)

avdiovizualna komercialna sporočila ne smejo povzročati telesne ali moralne škode mladoletnikom. Zato ne smejo neposredno spodbujati mladoletnikov, da zaradi svoje neizkušenosti ali lahkovernosti kupujejo ali najemajo proizvode ali storitve, jih neposredno spodbujati, da prepričujejo svoje starše ali druge, naj kupujejo oglaševano blago ali storitve, izkoriščati zaupanje mladoletnikov v starše, učitelje ali druge osebe, ali nepremišljeno prikazovati mladoletnike v nevarnih situacijah.

2.   Države članice in Komisija spodbujajo ponudnike avdiovizualnih medijskih storitev, da oblikujejo pravila ravnanja v zvezi z neprimernimi avdiovizualnimi komercialnimi sporočili, ki spremljajo otroške programe ali so njihov del, o hrani in pijači, ki vsebujeta hranila in snovi s hranilnim ali fiziološkim učinkom, kot so zlasti maščobe, trans-maščobne kisline, sol/natrij in sladkorje, katerih prekomerno uživanje v celotni prehrani ni priporočljivo.

Člen 3f

1.   Avdiovizualne medijske storitve ali programi, ki so sponzorirani, izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | na njihovo vsebino in v primeru razširjanja televizijskih programov na njihov spored se nikakor ne sme vplivati tako, da bi to posegalo v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev; |
| --- | --- |

(a)

na njihovo vsebino in v primeru razširjanja televizijskih programov na njihov spored se nikakor ne sme vplivati tako, da bi to posegalo v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev;

| (b) | ne smejo neposredno spodbujati nakupa ali najema blaga ali storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem tega blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

ne smejo neposredno spodbujati nakupa ali najema blaga ali storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem tega blaga ali storitev;

| (c) | gledalci so jasno obveščeni o obstoju sponzorskega sporazuma. Sponzorirani programi morajo biti kot taki jasno označeni z imenom, logotipom in/ali katerim koli drugim simbolom sponzorja, na primer z navedbo njegovega izdelka/njegovih izdelkov ali storitve/storitev ali njegovim razpoznavnim znakom na ustrezen način na začetku, med in/ali na koncu programa. |
| --- | --- |

(c)

gledalci so jasno obveščeni o obstoju sponzorskega sporazuma. Sponzorirani programi morajo biti kot taki jasno označeni z imenom, logotipom in/ali katerim koli drugim simbolom sponzorja, na primer z navedbo njegovega izdelka/njegovih izdelkov ali storitve/storitev ali njegovim razpoznavnim znakom na ustrezen način na začetku, med in/ali na koncu programa.

2.   Avdiovizualnih medijskih storitev ali programov ne sponzorirajo podjetja, katerih glavna dejavnost je izdelava ali prodaja cigaret in drugih tobačnih izdelkov.

3.   Kadar avdiovizualne medijske storitve ali programe sponzorirajo podjetja, katerih dejavnosti vključujejo izdelavo ali prodajo zdravil in zdravljenja, se lahko promovira ime ali podoba podjetja, ne smejo pa se promovirati posamična zdravila ali zdravljenje, ki so na voljo le na recept v državi članici, pod katere pristojnostjo spada ponudnik medijskih storitev.

4.   Poročila in aktualno informativni programi se ne sponzorirajo. Države članice lahko prepovejo prikazovanje logotipa sponzorja med programi za otroke, dokumentarnimi filmi in verskimi programi.

Člen 3g

1.   Prepovedano je promocijsko prikazovanje izdelkov.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 je, če država članica ne odloči drugače, promocijsko prikazovanje izdelkov dovoljeno:

| — | v kinematografskih delih, filmih in nadaljevankah, posnetih za avdiovizualne medijske storitve, športnih programih in lahkih razvedrilnih programih ali |
| --- | --- |

—

v kinematografskih delih, filmih in nadaljevankah, posnetih za avdiovizualne medijske storitve, športnih programih in lahkih razvedrilnih programih ali

| — | v primerih, ko ni plačila, temveč se določeno blago ali storitve, kot so produkcijski rekviziti in nagrade, brezplačno priskrbijo zato, da bodo vključene v program. |
| --- | --- |

—

v primerih, ko ni plačila, temveč se določeno blago ali storitve, kot so produkcijski rekviziti in nagrade, brezplačno priskrbijo zato, da bodo vključene v program.

Odstopanje iz prve alinee se ne uporablja za programe za otroke.

Programi, ki vsebujejo promocijsko prikazovanje izdelkov, izpolnjujejo najmanj vse naslednje zahteve:

| (a) | na njihovo vsebino in v primeru razširjanja televizijskih programov na njihov spored se nikakor ne vpliva tako, da bi to posegalo v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev; |
| --- | --- |

(a)

na njihovo vsebino in v primeru razširjanja televizijskih programov na njihov spored se nikakor ne vpliva tako, da bi to posegalo v odgovornost in uredniško neodvisnost ponudnika medijskih storitev;

| (b) | ne spodbujajo neposredno nakupa ali najema blaga ali storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem tega blaga ali storitev; |
| --- | --- |

(b)

ne spodbujajo neposredno nakupa ali najema blaga ali storitev, zlasti ne s posebnim promocijskim navajanjem tega blaga ali storitev;

| (c) | zadevnemu izdelku ne pripisujejo neutemeljenega pomena; |
| --- | --- |

(c)

zadevnemu izdelku ne pripisujejo neutemeljenega pomena;

| (d) | gledalci so nedvoumno seznanjeni s promocijskim prikazovanjem izdelka. Programi s promocijskim prikazovanjem izdelkov so ustrezno označeni na začetku in koncu programa ter ob nadaljevanju predvajanja programa po oglaševalskem premoru, da gledalci ne bi bili zmedeni. |
| --- | --- |

(d)

gledalci so nedvoumno seznanjeni s promocijskim prikazovanjem izdelka. Programi s promocijskim prikazovanjem izdelkov so ustrezno označeni na začetku in koncu programa ter ob nadaljevanju predvajanja programa po oglaševalskem premoru, da gledalci ne bi bili zmedeni.

Države članice lahko izjemoma opustijo zahteve iz točke (d), če zadevnega programa ni ustvaril niti ga ni naročil sam ponudnik medijskih storitev oziroma z njim povezano podjetje.

3.   V vsakem primeru pa programi ne vsebujejo promocijskega prikazovanja:

| — | tobačnih izdelkov ali cigaret ali promocijskega prikazovanja izdelkov podjetij, katerih glavna dejavnost je izdelava ali prodaja cigaret in drugih tobačnih izdelkov, ali |
| --- | --- |

—

tobačnih izdelkov ali cigaret ali promocijskega prikazovanja izdelkov podjetij, katerih glavna dejavnost je izdelava ali prodaja cigaret in drugih tobačnih izdelkov, ali

| — | posamičnih zdravil ali zdravljenja, ki so na voljo le na recept v državi članici, pod katere pristojnostjo spada ponudnik medijskih storitev. |
| --- | --- |

—

posamičnih zdravil ali zdravljenja, ki so na voljo le na recept v državi članici, pod katere pristojnostjo spada ponudnik medijskih storitev.

4.   Določbe odstavkov 1, 2 in 3 se uporabljajo le za programe, ustvarjene po 19. decembru 2009.“;

| 8. | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIB
  DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO LE ZA AVDIOVIZUALNE MEDIJSKE STORITVE NA ZAHTEVO
  Člen 3h
  Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, ki bi lahko resno ogrozile telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov, dostopne le na način, ki zagotavlja, da mladoletniki praviloma ne bodo mogli slišati ali videti takšnih avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.
  Člen 3i
  1.   Države članice zagotovijo, da avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, ustrezno spodbujajo, kadar je to izvedljivo, produkcijo in dostop do evropskih del. Tovrstno spodbujanje bi bilo lahko med drugim povezano s finančnim prispevkom, ki bi ga te storitve namenile produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del ali deležu in/ali pomenu evropskih del v katalogu programov, ki ga ponuja avdiovizualna medijska storitev na zahtevo.
  2.   Države članice Komisijo najpozneje do 19. decembra 2011 in nato vsaka štiri leta obvestijo o izvajanju odstavka 1.
  3.   Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, in neodvisne študije poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi odstavka 1, pri čemer upošteva tržni in tehnološki razvoj ter cilj kulturne raznolikosti.“; |
| --- | --- |

8.

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIB

DOLOČBE, KI SE UPORABLJAJO LE ZA AVDIOVIZUALNE MEDIJSKE STORITVE NA ZAHTEVO

Člen 3h

Države članice z ustreznimi ukrepi zagotovijo, da so avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, ki bi lahko resno ogrozile telesni, duševni in moralni razvoj mladoletnikov, dostopne le na način, ki zagotavlja, da mladoletniki praviloma ne bodo mogli slišati ali videti takšnih avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo.

Člen 3i

1.   Države članice zagotovijo, da avdiovizualne medijske storitve na zahtevo, ki jih opravljajo ponudniki medijskih storitev pod njihovo pristojnostjo, ustrezno spodbujajo, kadar je to izvedljivo, produkcijo in dostop do evropskih del. Tovrstno spodbujanje bi bilo lahko med drugim povezano s finančnim prispevkom, ki bi ga te storitve namenile produkciji in pridobitvi pravic do evropskih del ali deležu in/ali pomenu evropskih del v katalogu programov, ki ga ponuja avdiovizualna medijska storitev na zahtevo.

2.   Države članice Komisijo najpozneje do 19. decembra 2011 in nato vsaka štiri leta obvestijo o izvajanju odstavka 1.

3.   Komisija na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, in neodvisne študije poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi odstavka 1, pri čemer upošteva tržni in tehnološki razvoj ter cilj kulturne raznolikosti.“;

| 9. | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIC
  DOLOČBE GLEDE EKSKLUZIVNIH PRAVIC IN KRATKIH POROČIL V RAZŠIRJANJU TELEVIZIJSKIH PROGRAMOV
  Člen 3j
  1.   Vsaka država članica lahko sprejme ukrepe v skladu s pravom Skupnosti, s katerimi zagotovi, da izdajatelji televizijskih programov pod njeno pristojnostjo ne oddajajo tistih dogodkov, ki v tej državi članici veljajo za dogodke velikega družbenega pomena, na ekskluzivni osnovi, s čimer bi večji delež javnosti v tej državi članici prikrajšali za možnost spremljanja takšnih dogodkov prek neposrednega prenosa ali prek poznejšega prenosa na brezplačni televiziji. Če država članica sprejme takšne ukrepe, mora sestaviti seznam določenih nacionalnih ali drugih dogodkov, za katere meni, da so velikega družbenega pomena. To stori na jasen in pregleden način ter pravočasno. Pri tem zadevna država članica določi tudi to, ali morajo biti takšni dogodki dostopni bodisi v celotnem ali delnem neposrednem prenosu bodisi v primerih, ko je to potrebno ali primerno iz objektivnih razlogov javnega interesa, v celotnem ali delnem poznejšem prenosu.
  2.   Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o vsakem ukrepu, ki so ga ali ga bodo sprejele v skladu z odstavkom 1. Komisija v treh mesecih od dneva uradnega obvestila preveri, ali so takšni ukrepi združljivi z zakonodajo Skupnosti in o njih obvesti druge države članice. Komisija zaprosi za mnenje odbora, ustanovljenega v skladu s členom 23a. Sprejete ukrepe takoj objavi v Uradnem listu Evropske unije, najmanj enkrat letno pa objavi tudi konsolidirani seznam ukrepov, ki so jih sprejele države članice.
  3.   Države članice z ustreznimi sredstvi v okviru svojih zakonodaj zagotovijo, da izdajatelji televizijskih programov pod njihovo pristojnostjo ne izvajajo ekskluzivnih pravic, ki so jih ti izdajatelji televizijskih programov kupili po datumu objave te direktive, na način, ki bi večji delež javnosti v drugi državi članici prikrajšal za možnost spremljanja dogodkov, ki jih je ta druga država članica določila v skladu z odstavkoma 1 in 2, bodisi v celotnem ali delnem neposrednem prenosu bodisi v primerih, ko je to potrebno ali primerno iz objektivnih razlogov javnega interesa, v celotnem ali delnem poznejšem prenosu na brezplačni televiziji, kar je ta druga država članica določila v skladu z odstavkom 1.
  Člen 3k
  1.   Države članice zagotovijo, da ima za kratko poročanje kateri koli izdajatelj televizijskega programa s sedežem v Skupnosti pravičen, smotrn in nediskriminatoren dostop do dogodkov velikega javnega interesa, ki jih ekskluzivno prenaša izdajatelj televizijskega programa pod njihovo pristojnostjo.
  2.   Če obstaja drug izdajatelj televizijskega programa, ki ima sedež v isti državi članici kakor izdajatelj televizijskega programa, ki je zaprosil za dostop, in je pridobil ekskluzivne pravice za prenašanje dogodka velikega javnega interesa, je treba za dostop zaprositi tega izdajatelja televizijskega programa.
  3.   Države članice zagotovijo, da je takšen dostop zajamčen z dopuščanjem izdajateljem televizijskih programov, da svobodno izberejo kratke izseke iz signala izdajatelja televizijskega programa, ki ga prenaša, in sicer vsaj z identifikacijo njihovega vira, razen če je to iz praktičnih razlogov nemogoče.
  4.   Kot alternativo odstavku 3 lahko država članica oblikuje enakovreden sistem, ki na druge načine omogoča pravičen, smotrn in nediskriminatoren dostop.
  5.   Kratki izseki se uporabijo samo za splošne informativne oddaje in se lahko pri avdiovizualnih medijskih storitvah na zahtevo uporabijo samo, če isti program s časovnim zamikom ponudi isti ponudnik medijskih storitev.
  6.   Brez poseganja v odstavke 1 do 5, države članice v skladu s svojimi pravnimi sistemi in praksami zagotovijo, da so opredeljeni načini in pogoji glede zagotavljanja takšnih kratkih izsekov, zlasti kakršni koli dogovori o nadomestilu, najdaljša dolžina kratkih izsekov in časovne omejitve glede njihovega prenosa. Če je predvideno nadomestilo, to ne sme presegati dodatnih stroškov, nastalih neposredno zaradi zagotovitve dostopa.“; |
| --- | --- |

9.

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIC

DOLOČBE GLEDE EKSKLUZIVNIH PRAVIC IN KRATKIH POROČIL V RAZŠIRJANJU TELEVIZIJSKIH PROGRAMOV

Člen 3j

1.   Vsaka država članica lahko sprejme ukrepe v skladu s pravom Skupnosti, s katerimi zagotovi, da izdajatelji televizijskih programov pod njeno pristojnostjo ne oddajajo tistih dogodkov, ki v tej državi članici veljajo za dogodke velikega družbenega pomena, na ekskluzivni osnovi, s čimer bi večji delež javnosti v tej državi članici prikrajšali za možnost spremljanja takšnih dogodkov prek neposrednega prenosa ali prek poznejšega prenosa na brezplačni televiziji. Če država članica sprejme takšne ukrepe, mora sestaviti seznam določenih nacionalnih ali drugih dogodkov, za katere meni, da so velikega družbenega pomena. To stori na jasen in pregleden način ter pravočasno. Pri tem zadevna država članica določi tudi to, ali morajo biti takšni dogodki dostopni bodisi v celotnem ali delnem neposrednem prenosu bodisi v primerih, ko je to potrebno ali primerno iz objektivnih razlogov javnega interesa, v celotnem ali delnem poznejšem prenosu.

2.   Države članice Komisijo takoj uradno obvestijo o vsakem ukrepu, ki so ga ali ga bodo sprejele v skladu z odstavkom 1. Komisija v treh mesecih od dneva uradnega obvestila preveri, ali so takšni ukrepi združljivi z zakonodajo Skupnosti in o njih obvesti druge države članice. Komisija zaprosi za mnenje odbora, ustanovljenega v skladu s členom 23a. Sprejete ukrepe takoj objavi v Uradnem listu Evropske unije, najmanj enkrat letno pa objavi tudi konsolidirani seznam ukrepov, ki so jih sprejele države članice.

3.   Države članice z ustreznimi sredstvi v okviru svojih zakonodaj zagotovijo, da izdajatelji televizijskih programov pod njihovo pristojnostjo ne izvajajo ekskluzivnih pravic, ki so jih ti izdajatelji televizijskih programov kupili po datumu objave te direktive, na način, ki bi večji delež javnosti v drugi državi članici prikrajšal za možnost spremljanja dogodkov, ki jih je ta druga država članica določila v skladu z odstavkoma 1 in 2, bodisi v celotnem ali delnem neposrednem prenosu bodisi v primerih, ko je to potrebno ali primerno iz objektivnih razlogov javnega interesa, v celotnem ali delnem poznejšem prenosu na brezplačni televiziji, kar je ta druga država članica določila v skladu z odstavkom 1.

Člen 3k

1.   Države članice zagotovijo, da ima za kratko poročanje kateri koli izdajatelj televizijskega programa s sedežem v Skupnosti pravičen, smotrn in nediskriminatoren dostop do dogodkov velikega javnega interesa, ki jih ekskluzivno prenaša izdajatelj televizijskega programa pod njihovo pristojnostjo.

2.   Če obstaja drug izdajatelj televizijskega programa, ki ima sedež v isti državi članici kakor izdajatelj televizijskega programa, ki je zaprosil za dostop, in je pridobil ekskluzivne pravice za prenašanje dogodka velikega javnega interesa, je treba za dostop zaprositi tega izdajatelja televizijskega programa.

3.   Države članice zagotovijo, da je takšen dostop zajamčen z dopuščanjem izdajateljem televizijskih programov, da svobodno izberejo kratke izseke iz signala izdajatelja televizijskega programa, ki ga prenaša, in sicer vsaj z identifikacijo njihovega vira, razen če je to iz praktičnih razlogov nemogoče.

4.   Kot alternativo odstavku 3 lahko država članica oblikuje enakovreden sistem, ki na druge načine omogoča pravičen, smotrn in nediskriminatoren dostop.

5.   Kratki izseki se uporabijo samo za splošne informativne oddaje in se lahko pri avdiovizualnih medijskih storitvah na zahtevo uporabijo samo, če isti program s časovnim zamikom ponudi isti ponudnik medijskih storitev.

6.   Brez poseganja v odstavke 1 do 5, države članice v skladu s svojimi pravnimi sistemi in praksami zagotovijo, da so opredeljeni načini in pogoji glede zagotavljanja takšnih kratkih izsekov, zlasti kakršni koli dogovori o nadomestilu, najdaljša dolžina kratkih izsekov in časovne omejitve glede njihovega prenosa. Če je predvideno nadomestilo, to ne sme presegati dodatnih stroškov, nastalih neposredno zaradi zagotovitve dostopa.“;

| 10. | v členu 4(1) se besedilo „v smislu člena 6“ črta; |
| --- | --- |

10.

v členu 4(1) se besedilo „v smislu člena 6“ črta;

| 11. | člena 6 in 7 se črtata; |
| --- | --- |

11.

člena 6 in 7 se črtata;

| 12. | naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

12.

naslov poglavja IV se nadomesti z naslednjim:

| 13. | člen 10 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 10
  1.   Televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja sta jasno razpoznavna in ju je mogoče razločiti od uredniške vsebine. Brez poseganja v uporabo novih oglaševalskih tehnik sta televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja z optičnimi in/ali akustičnimi in/ali prostorskimi sredstvi jasno ločena od drugih delov programske sheme.
  2.   Posamezni oglaševalni in prodajni vložki ostajajo izjema, razen med prenosi športnih dogodkov.“; |
| --- | --- |

13.

člen 10 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 10

1.   Televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja sta jasno razpoznavna in ju je mogoče razločiti od uredniške vsebine. Brez poseganja v uporabo novih oglaševalskih tehnik sta televizijsko oglaševanje in televizijska prodaja z optičnimi in/ali akustičnimi in/ali prostorskimi sredstvi jasno ločena od drugih delov programske sheme.

2.   Posamezni oglaševalni in prodajni vložki ostajajo izjema, razen med prenosi športnih dogodkov.“;

| 14. | člen 11 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11
  1.   Države članice zagotovijo, da celovitost programov, ob upoštevanju naravnih premorov ter trajanja in narave programa, ter pravice imetnikov pravic niso ogrožene, kadar so v te programe vstavljeni oglasi ali televizijska prodaja.
  2.   Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj 30 minut. Prenašanje programov za otroke lahko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj 30 minut, pod pogojem, da je predvideno trajanje programa daljše od 30 minut. Televizijsko oglaševanje ali televizijska prodaja se ne predvajata med prenosom verskih obredov.“; |
| --- | --- |

14.

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11

1.   Države članice zagotovijo, da celovitost programov, ob upoštevanju naravnih premorov ter trajanja in narave programa, ter pravice imetnikov pravic niso ogrožene, kadar so v te programe vstavljeni oglasi ali televizijska prodaja.

2.   Prenašanje televizijskih filmov (iz česar so izvzete nadaljevanke, nanizanke in dokumentarci), kinematografskih del in poročil lahko televizijsko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj 30 minut. Prenašanje programov za otroke lahko oglaševanje in/ali televizijska prodaja prekine enkrat v rednem časovnem intervalu, ki traja najmanj 30 minut, pod pogojem, da je predvideno trajanje programa daljše od 30 minut. Televizijsko oglaševanje ali televizijska prodaja se ne predvajata med prenosom verskih obredov.“;

| 15. | člena 12 in 13 se črtata; |
| --- | --- |

15.

člena 12 in 13 se črtata;

| 16. | člen 14(1) se črta; |
| --- | --- |

16.

člen 14(1) se črta;

| 17. | člena 16 in 17 se črtata; |
| --- | --- |

17.

člena 16 in 17 se črtata;

| 18. | člen 18 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 18
  1.   Delež televizijskih oglaševalskih vložkov in vložkov televizijske prodaje ne sme preseči 20 % posamezne ure.
  2.   Odstavek 1 se ne uporablja za napovedi, ki jih izdajatelj televizijskega programa predvaja v zvezi s svojimi programi in pomožnimi proizvodi, ki izhajajo neposredno iz njih, z napovedmi sponzorstva in s promocijskim prikazovanjem izdelkov.“; |
| --- | --- |

18.

člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

1.   Delež televizijskih oglaševalskih vložkov in vložkov televizijske prodaje ne sme preseči 20 % posamezne ure.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za napovedi, ki jih izdajatelj televizijskega programa predvaja v zvezi s svojimi programi in pomožnimi proizvodi, ki izhajajo neposredno iz njih, z napovedmi sponzorstva in s promocijskim prikazovanjem izdelkov.“;

| 19. | člen 18a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 18a
  Televizijska prodajna okna se kot taka jasno opredelijo z optičnimi in akustičnimi sredstvi ter trajajo neprekinjeno najmanj 15 minut.“; |
| --- | --- |

19.

člen 18a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18a

Televizijska prodajna okna se kot taka jasno opredelijo z optičnimi in akustičnimi sredstvi ter trajajo neprekinjeno najmanj 15 minut.“;

| 20. | člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19
  Določbe te direktive se smiselno uporabljajo za televizijske kanale, namenjene izključno oglaševanju in televizijski prodaji, ter za televizijske kanale, namenjene izključno samooglaševanju. Poglavje III, kakor tudi člena 11 in 18, se za te kanale ne uporabljajo.“; |
| --- | --- |

20.

člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Določbe te direktive se smiselno uporabljajo za televizijske kanale, namenjene izključno oglaševanju in televizijski prodaji, ter za televizijske kanale, namenjene izključno samooglaševanju. Poglavje III, kakor tudi člena 11 in 18, se za te kanale ne uporabljajo.“;

| 21. | člen 19a se črta; |
| --- | --- |

21.

člen 19a se črta;

| 22. | člen 20 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 20
  Brez poseganja v člen 3 lahko države članice z ustreznim upoštevanjem zakonodaje Skupnosti določijo pogoje, drugačne od tistih, določenih v členih 11(2) in 18 za razširjanje televizijskih programov, ki so namenjeni le nacionalnemu ozemlju in ki jih javnost ne more sprejemati posredno ali neposredno v eni ali več drugih državah članicah.“; |
| --- | --- |

22.

člen 20 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 20

Brez poseganja v člen 3 lahko države članice z ustreznim upoštevanjem zakonodaje Skupnosti določijo pogoje, drugačne od tistih, določenih v členih 11(2) in 18 za razširjanje televizijskih programov, ki so namenjeni le nacionalnemu ozemlju in ki jih javnost ne more sprejemati posredno ali neposredno v eni ali več drugih državah članicah.“;

| 23. | naslov poglavja V se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

23.

naslov poglavja V se nadomesti z naslednjim:

| 24. | člena 22a in 22b se črtata; |
| --- | --- |

24.

člena 22a in 22b se črtata;

| 25. | naslov poglavja VI se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

25.

naslov poglavja VI se nadomesti z naslednjim:

| 26. | v členu 23a(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | omogočanje izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo o stanju in razvoju regulatornih dejavnosti na področju avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer se upoštevajo avdiovizualna politika Skupnosti in ustrezna dogajanja na tehničnem področju;“; |
| --- | --- | --- |

26.

v členu 23a(2) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

omogočanje izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo o stanju in razvoju regulatornih dejavnosti na področju avdiovizualnih medijskih storitev, pri čemer se upoštevajo avdiovizualna politika Skupnosti in ustrezna dogajanja na tehničnem področju;“;

| 27. | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE VIB
  SODELOVANJE MED REGULATORNIMI ORGANI DRŽAV ČLANIC
  Člen 23b
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da druga drugi in Komisiji predložijo informacije, potrebne za uporabo določb te direktive, zlasti njenih členov 2, 2a in 3, in sicer prek svojih pristojnih neodvisnih regulatornih organov.“; |
| --- | --- |

27.

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE VIB

SODELOVANJE MED REGULATORNIMI ORGANI DRŽAV ČLANIC

Člen 23b

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da druga drugi in Komisiji predložijo informacije, potrebne za uporabo določb te direktive, zlasti njenih členov 2, 2a in 3, in sicer prek svojih pristojnih neodvisnih regulatornih organov.“;

| 28. | člena 25 in 25a se črtata; |
| --- | --- |

28.

člena 25 in 25a se črtata;

| 29. | člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Najpozneje do 19. decembra 2011 in nato vsaka tri leta Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te direktive ter po potrebi dodatne predloge za njeno prilagoditev razvoju na področju avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti ob upoštevanju nedavnega tehnološkega razvoja, konkurenčnosti sektorja in stopenj medijske pismenosti v vseh državah članicah.
  V tem poročilu se oceni tudi vprašanje televizijskega oglaševanja, ki spremlja programe za otroke ali je vanje vključeno, zlasti pa to, ali so pravila glede količine in kakovosti iz te direktive omogočila doseganje zahtevane ravni zaščite.“ |
| --- | --- |

29.

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Najpozneje do 19. decembra 2011 in nato vsaka tri leta Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te direktive ter po potrebi dodatne predloge za njeno prilagoditev razvoju na področju avdiovizualnih medijskih storitev, zlasti ob upoštevanju nedavnega tehnološkega razvoja, konkurenčnosti sektorja in stopenj medijske pismenosti v vseh državah članicah.

V tem poročilu se oceni tudi vprašanje televizijskega oglaševanja, ki spremlja programe za otroke ali je vanje vključeno, zlasti pa to, ali so pravila glede količine in kakovosti iz te direktive omogočila doseganje zahtevane ravni zaščite.“

Člen 2

Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (30), se spremeni:

| — | točka 4 v Prilogi „Direktive in uredbe iz člena 3(a)“ se nadomesti z:







  „4. | Direktiva 89/552/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (31): člena 3h in 3i in členi 10 do 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32). |
| --- | --- | --- |

—

točka 4 v Prilogi „Direktive in uredbe iz člena 3(a)“ se nadomesti z:

„4.

Direktiva 89/552/EGS Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (31): člena 3h in 3i in členi 10 do 20. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2007/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32).

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 19. decembra 2009. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji posredujejo besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. decembra 2007

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  UL C 318, 23.12.2006, str. 202.

1

(2)  UL C 51, 6.3.2007, str. 7.

2

(3)  Mnenje z dne 13. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 15. oktobra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007.

3

(4)  Direktiva Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (UL L 298, 17.10.1989, str. 23). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/36/ES (UL L 202, 30.7.1997, str. 60).

4

(5)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 126.

5

(6)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 155.

6

(7)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 104.

7

(8)  UL L 201, 25.7.2006, str. 15.

8

(9)  UL C 30, 5.2.1999, str. 1.

9

(10)  Resolucija Evropskega parlamenta o televiziji brez meja (UL C 76 E, 25.3.2004, str. 453).

10

(11)  Resolucija Evropskega parlamenta o nevarnosti kršitve svobode izražanja in obveščanja v EU in predvsem v Italiji (člen 11(2) Listine o temeljnih pravicah) (UL C 104 E, 30.4.2004, str. 1026).

11

(12)  Resolucija Evropskega parlamenta o uporabi členov 4 in 5 Direktive 89/552/EGS („Televizija brez meja“), kakor je bila spremenjena z Direktivo 97/36/ES, v obdobju 2001–2002 (UL C 193 E, 17.8.2006, str. 117).

12

(13)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

13

(14)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Sveta 2006/96/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 81).

14

(15)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 717/2007 (UL L 171, 29.6.2007, str. 32).

15

(16)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

16

(17)  Zadeva C-56/96 VT4, točka 22; zadeva C-212/97 Centros proti Erhvervs-og Selskabsstyrelsen; glej tudi: zadeva C-11/95 Komisija proti Kraljevini Belgiji in zadeva C-14/96 Paul Denuit.

17

(18)  Zadeva C-212/97 Centros proti Erhvervs-og Selskabsstyrelsen; zadeva C-33/74 Van Binsbergen proti Bestuur van de Bedrijfsvereniging; zadeva C-23/93 TV 10 SA proti Commissariaat voor de Media, točka 21.

18

(19)  Zadeva C-355/98, Komisija proti Belgiji [2000] ECR I-1221, točka 28; zadeva C-348/96 Calfa [1999] ECR I-0011, točka 23.

19

(20)  UL L 378, 27.12.2006, str. 72.

20

(21)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

21

(22)  Zadeva C-89/04, Mediakabel.

22

(23)  UL L 13, 20.1.2004, str. 44.

23

(24)  UL C 102, 28.4.2004, str. 2.

24

(25)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

25

(26)  UL L 152, 20.6.2003, str. 16.

26

(27)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1901/2006 (UL L 378, 27.12.2006, str. 1).

27

(28)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9. Popravljena različica v UL L 12, 18.1.2007, str. 3.

28

(29)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

29

(30)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/29/ES.

30

(31)  UL L 298, 17.10.1989, str. 23.

31

(32)  UL L 332, 18.12.2007, str. 27.“

32

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/46

---

SKLEP SVETA

z dne 29. novembra 2007

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb

(2007/839/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(3)(b) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Evropske skupnosti z Ukrajino izpogajala Sporazum o ponovnem sprejemu oseb. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Evropske skupnosti z Ukrajino izpogajala Sporazum o ponovnem sprejemu oseb.

| (2) | Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta, sprejetim 12. junija 2007, v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. junija 2007, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil v skladu s Sklepom Sveta, sprejetim 12. junija 2007, v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. junija 2007, s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti. |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti.

| (4) | Sporazum ustanavlja Skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za sprejemanje stališča Skupnosti v tem primeru. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum ustanavlja Skupni odbor za ponovni sprejem, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za sprejemanje stališča Skupnosti v tem primeru.

| (5) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je Združeno kraljestvo sporočilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (6) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in brez poseganja v člen 4 Protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in brez poseganja v člen 4 Protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja.

| (7) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta pošlje uradno obvestilo iz člen 20(2) Sporazuma (2).

Člen 3

Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic, zastopa Skupnost v Skupnem odboru za ponovni sprejem, ustanovljenem na podlagi s členom 15 Sporazuma.

Člen 4

Stališče Skupnosti v okviru Skupnega odbora za ponovni sprejem glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 15(5) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. novembra 2007

Za Svet

Predsednik

M. LINO

---

(1)  Mnenje z dne 13. novembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb

EVROPSKA SKUPNOST,

v nadaljnjem besedilu „Skupnost“,

in

UKRAJINA,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“

STA SE –

ODLOČENI, da okrepita svoje sodelovanje za učinkovitejši boj proti nezakonitemu priseljevanju;

ZASKRBLJENI zaradi znatnega povečanja dejavnosti skupin organiziranega kriminala na področju tihotapljenja ljudi;

V ŽELJI, da bi s tem sporazumom in na podlagi vzajemnosti vzpostavili hitre in učinkovite postopke za identifikacijo ter varno in urejeno vračanje oseb, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev za vstop in prebivanje na ozemlju Ukrajine ali ene od držav članic Evropske unije, in olajšali tranzit teh oseb v duhu sodelovanja;

OB UPOŠTEVANJU, da bi si v ustreznih primerih Ukrajina in države članice Evropske unije morale po najboljših močeh prizadevati poslati državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki so nezakonito vstopili na njihova ozemlja, nazaj v države izvora ali stalnega prebivališča;

ZAVEDAJOČ SE nujnosti spoštovanja človekovih pravic in svoboščin in poudarjajoč, da ta sporazum ne posega v pravice in obveznosti Skupnosti, držav članic Evropske unije ter Ukrajine, ki izhajajo iz Splošne deklaracije človekovih pravic z dne 10. decembra 1948 in iz mednarodnega prava, zlasti iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin z dne 4. novembra 1950, Konvencije z dne 28. julija 1951 in Protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 19. decembra 1966 ter mednarodnih instrumentov o izročitvi;

OB UPOŠTEVANJU, da je sodelovanje med Ukrajino in Skupnostjo na področjih ponovnega sprejema in omogočanja vzajemnih potovanj v skupnem interesu;

OB UPOŠTEVANJU, da določbe tega sporazuma, ki sodi pod naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v skladu s Protokolom o položaju Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne veljajo za Kraljevino Dansko –

DOGOVORILI:

Člen 1

Opredelitve

Za namen tega sporazuma:

| (a) | „pogodbenici“ pomeni Ukrajino in Skupnost; |
| --- | --- |

(a)

„pogodbenici“ pomeni Ukrajino in Skupnost;

| (b) | „država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske in Republike Irske; |
| --- | --- |

(b)

„država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske in Republike Irske;

| (c) | „državljan države članice“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo države članice, kakor je opredeljeno za namene Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

„državljan države članice“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo države članice, kakor je opredeljeno za namene Skupnosti;

| (d) | „državljan Ukrajine“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Ukrajine; |
| --- | --- |

(d)

„državljan Ukrajine“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Ukrajine;

| (e) | „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo, ki ni državljanstvo Ukrajine ali ene od držav članic; |
| --- | --- |

(e)

„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo, ki ni državljanstvo Ukrajine ali ene od držav članic;

| (f) | „oseba brez državljanstva“ pomeni vsako osebo, ki je brez državljanstva; |
| --- | --- |

(f)

„oseba brez državljanstva“ pomeni vsako osebo, ki je brez državljanstva;

| (g) | „dovoljenje za prebivanje“ pomeni potrdilo katere koli vrste, ki ga je izdala Ukrajina ali ena od držav članic in s katerim je osebi dovoljeno prebivanje na njenem ozemlju. Ne vključuje začasnih dovoljenj, s katerimi je osebam dovoljeno ostati na njenem ozemlju zaradi obravnavanja prošnje za azil, prošnje za status begunca ali prošnje za dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(g)

„dovoljenje za prebivanje“ pomeni potrdilo katere koli vrste, ki ga je izdala Ukrajina ali ena od držav članic in s katerim je osebi dovoljeno prebivanje na njenem ozemlju. Ne vključuje začasnih dovoljenj, s katerimi je osebam dovoljeno ostati na njenem ozemlju zaradi obravnavanja prošnje za azil, prošnje za status begunca ali prošnje za dovoljenje za prebivanje;

| (h) | „vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala, ali odločitev, ki jo je sprejela Ukrajina ali ena od držav članic, potrebno za vstop ali tranzit preko njenega ozemlja. Ne vključuje posebne kategorije letališkega tranzitnega vizuma; |
| --- | --- |

(h)

„vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala, ali odločitev, ki jo je sprejela Ukrajina ali ena od držav članic, potrebno za vstop ali tranzit preko njenega ozemlja. Ne vključuje posebne kategorije letališkega tranzitnega vizuma;

| (i) | „država prosilka“ pomeni državo (Ukrajino ali eno od držav članic), ki predloži prošnjo za ponovni sprejem na podlagi člena 5 ali vlogo za tranzit na podlagi člena 11 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(i)

„država prosilka“ pomeni državo (Ukrajino ali eno od držav članic), ki predloži prošnjo za ponovni sprejem na podlagi člena 5 ali vlogo za tranzit na podlagi člena 11 tega sporazuma;

| (j) | „zaprošena država“ pomeni državo (Ukrajino ali eno od držav članic), na katero je prošnja za ponovni sprejem na podlagi člena 5 ali vloga za tranzit na podlagi člena 11 tega sporazuma naslovljena; |
| --- | --- |

(j)

„zaprošena država“ pomeni državo (Ukrajino ali eno od držav članic), na katero je prošnja za ponovni sprejem na podlagi člena 5 ali vloga za tranzit na podlagi člena 11 tega sporazuma naslovljena;

| (k) | „pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni organ Ukrajine ali ene od držav članic, ki mu je zaupano izvajanje tega sporazuma v skladu s členom 16 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(k)

„pristojni organ“ pomeni vsak nacionalni organ Ukrajine ali ene od držav članic, ki mu je zaupano izvajanje tega sporazuma v skladu s členom 16 tega sporazuma;

| (l) | „obmejno območje“ pomeni območje, ki sega do 30 kilometrov od skupne kopenske meje med državo članico in Ukrajino, ter ozemlja morskih pristanišč vključno s carinskimi conami in mednarodnih letališč držav članic in Ukrajine. |
| --- | --- |

(l)

„obmejno območje“ pomeni območje, ki sega do 30 kilometrov od skupne kopenske meje med državo članico in Ukrajino, ter ozemlja morskih pristanišč vključno s carinskimi conami in mednarodnih letališč držav članic in Ukrajine.

ODDELEK I

OBVEZNOSTI PONOVNEGA SPREJEMA

Člen 2

Ponovni sprejem lastnih državljanov

1.   Zaprošena država na prošnjo države prosilke in brez dodatnih formalnosti razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme na svoje ozemlje vse osebe, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev, ki veljajo za vstop ali prebivanje na ozemlju države prosilke, pod pogojem, da je v skladu s členom 6 tega sporazuma predložen dokaz, da so državljani zaprošene države.

Enako velja za osebe, ki so se po vstopu na ozemlje države prosilke odrekle državljanstvu zaprošene države, ne da bi pridobile državljanstvo države prosilke.

2.   Zaprošena država po potrebi in nemudoma osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda potno listino z veljavnostjo vsaj 6 mesecev; ne glede na voljo osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti. Če zaradi katerega koli razloga zadevne osebe ni mogoče premestiti v obdobju veljavnosti najprej izdane potne listine, zaprošena država v 14 koledarskih dneh podaljša veljavnost potne listine ali, po potrebi, izda novo potno listino z enakim obdobjem veljavnosti. Če zaprošena država v 14 dneh ni izdala potne listine, podaljšala njene veljavnosti ali je po potrebi obnovila, mora zaprošena država sprejeti listino, ki ji je preteklo obdobje veljavnosti.

Člen 3

Ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva

1.   Zaprošena država na prošnjo države prosilke in brez dodatnih formalnosti razen tistih, določenih s tem sporazumom, ponovno sprejme na svoje ozemlje vse državljane tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki ne izpolnjujejo ali več ne izpolnjujejo pogojev, ki veljajo za vstop ali prebivanje na ozemlju države prosilke, pod pogojem, da je v skladu s členom 7 tega sporazuma predložen dokaz, da so te osebe:

| (a) | nezakonito vstopile na ozemlje držav članic neposredno z ozemlja Ukrajine ali nezakonito vstopile na ozemlje Ukrajine neposredno z ozemlja držav članic; |
| --- | --- |

(a)

nezakonito vstopile na ozemlje držav članic neposredno z ozemlja Ukrajine ali nezakonito vstopile na ozemlje Ukrajine neposredno z ozemlja držav članic;

| (b) | imele v trenutku vstopa veljavno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država;
  ali |
| --- | --- |

(b)

imele v trenutku vstopa veljavno dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država;

ali

| (c) | imele v trenutku vstopa veljavni vizum, ki ga je izdala zaprošena država, in vstopile na ozemlje države prosilke neposredno z ozemlja zaprošene države. |
| --- | --- |

(c)

imele v trenutku vstopa veljavni vizum, ki ga je izdala zaprošena država, in vstopile na ozemlje države prosilke neposredno z ozemlja zaprošene države.

2.   Obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 tega člena ne velja, če:

| (a) | je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva bila samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča zaprošene države; ali |
| --- | --- |

(a)

je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva bila samo v letališkem tranzitu preko mednarodnega letališča zaprošene države; ali

| (b) | je država prosilka izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če:






  (i) | je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država in ima daljše obdobje veljavnosti; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

je država prosilka izdala državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva vizum ali dovoljenje za prebivanje pred vstopom na svoje ozemlje ali po njem, razen če:

(i)

je ta oseba imetnik vizuma ali dovoljenja za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država in ima daljše obdobje veljavnosti; ali

| (ii) | je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država prosilka, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin. |
| --- | --- |

(ii)

je bil vizum ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala država prosilka, pridobljen z uporabo ponarejenih ali prenarejenih listin.

| (c) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne potrebuje vizuma za vstop na ozemlje države prosilke. |
| --- | --- |

(c)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne potrebuje vizuma za vstop na ozemlje države prosilke.

3.   Glede držav članic se obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1(b) in/ali 1(c) nanaša na državo članico, ki je izdala vizum ali dovoljenje za prebivanje. Če sta vizum ali dovoljenje za prebivanje izdali dve ali več držav članic, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1(b) in/ali 1(c) za državo članico, ki je izdala listino z daljšim obdobjem veljavnosti ali, če je eni ali več od njih veljavnost že potekla, listino, ki je še vedno veljavna. Če je veljavnost potekla že vsem listinam, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1(b) in/ali 1(c) tega člena za državo članico, ki je izdala listino, katere obdobje veljavnosti je poteklo nazadnje. Če ni na voljo nobene takšne listine, velja obveznost ponovnega sprejema iz odstavka 1 za državo članico, iz katere je oseba nazadnje izstopila.

4.   Po tem, ko je zaprošena država izdala pozitivni odgovor na prošnjo za ponovni sprejem, država prosilka osebi, katere ponovni sprejem je bil odobren, izda potno listino, ki jo priznava zaprošena država. Če je država prosilka članica EU, je ta potna listina standardna potna listina EU za namene izgona v skladu z obrazcem iz Priporočila Sveta EU z dne 30. novembra 1994 (Priloga 7). Če je država prosilka Ukrajina, je ta potna listina ukrajinsko potrdilo o vrnitvi (Priloga 8).

Člen 4

Ponovni sprejem v zmoti

Država prosilka sprejme nazaj vsako osebo, ki jo je zaprošena država ponovno sprejela, če se v treh mesecih po predaji zadevne osebe ugotovi, da niso izpolnjeni pogoji iz členov 2 ali 3 tega sporazuma.

V teh primerih se smiselno uporabijo postopkovne določbe iz tega sporazuma in zaprošena država sporoči tudi vse razpoložljive informacije glede dejanske identitete in državljanstva osebe, ki bo sprejeta nazaj.

ODDELEK II

POSTOPEK PONOVNEGA SPREJEMA

Člen 5

Prošnja za ponovni sprejem

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 vsaka premestitev osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti na podlagi ene od obveznosti iz členov 2 in 3 tega sporazuma, zahteva predložitev prošnje za ponovni sprejem pristojnemu organu zaprošene države.

2.   Če je oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, imetnik veljavne potne listine ali osebne izkaznice in, če gre za državljane tretje države ali osebe brez državljanstva, imetnik veljavnega vizuma ali dovoljenja za prebivanje zaprošene države, se premestitev te osebe lahko izvede, ne da bi bilo državi prosilki treba predložiti prošnjo za ponovni sprejem ali pisno sporočilo pristojnemu organu zaprošene države.

3.   Če je bila oseba prijeta v obmejnem območju države prosilke v 48 urah po tem, ko je nezakonito prečkala državno mejo (vključno s pristanišči in letališči) in vstopila neposredno z ozemlja zaprošene države, lahko ne glede na odstavek 2 država prosilka predloži prošnjo za ponovni sprejem v 2 dneh po prijetju te osebe (pospešeni postopek).

4.   Prošnja za ponovni sprejem mora vsebovati naslednje podatke:

| (a) | vse razpoložljive podatke o zadevni osebi (npr. imena, priimki, datum in kraj rojstva, spol ter zadnji kraj prebivanja); |
| --- | --- |

(a)

vse razpoložljive podatke o zadevni osebi (npr. imena, priimki, datum in kraj rojstva, spol ter zadnji kraj prebivanja);

| (b) | dokazila o državljanstvu, pogoje za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva. |
| --- | --- |

(b)

dokazila o državljanstvu, pogoje za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva.

5.   Kadar je to potrebno, bi morala prošnja za ponovni sprejem vsebovati tudi naslednje podatke:

| (a) | izjavo, ki navaja, da bo oseba, ki jo je treba premestiti, morda potrebovala pomoč ali oskrbo, če se je zadevna oseba izrecno strinjala z izjavo; |
| --- | --- |

(a)

izjavo, ki navaja, da bo oseba, ki jo je treba premestiti, morda potrebovala pomoč ali oskrbo, če se je zadevna oseba izrecno strinjala z izjavo;

| (b) | vsak drug zaščitni ali varnostni ukrep, ki bi bil lahko potreben pri posamični premestitvi. |
| --- | --- |

(b)

vsak drug zaščitni ali varnostni ukrep, ki bi bil lahko potreben pri posamični premestitvi.

6.   Enotni obrazec, ki ga je treba uporabiti za prošnje za ponovni sprejem, je priložen kot Priloga 5 k temu sporazumu.

Člen 6

Dokazila o državljanstvu

1.   Državljanstvo zaprošene države v skladu s členom 2(1) tega sporazuma se lahko:

| (a) | dokazuje z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 1 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna državljanstvo, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi ali prenarejenimi listinami. |
| --- | --- |

(a)

dokazuje z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 1 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna državljanstvo, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi ali prenarejenimi listinami.

| (b) | dokazuje z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 2 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšne listine predložene, zaprošena država šteje, da je državljanstvo dokazano, razen če lahko na podlagi poizvedb v sodelovanju s pristojnimi organi države prosilke dokaže nasprotno. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi ali prenarejenimi listinami. |
| --- | --- |

(b)

dokazuje z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 2 k temu sporazumu, tudi če je njihova veljavnost že potekla. Če so takšne listine predložene, zaprošena država šteje, da je državljanstvo dokazano, razen če lahko na podlagi poizvedb v sodelovanju s pristojnimi organi države prosilke dokaže nasprotno. Državljanstva ni mogoče dokazovati s ponarejenimi ali prenarejenimi listinami.

2.   Če ni mogoče predložiti nobene od listin, naštetih v Prilogah 1 ali 2, pristojno diplomatsko predstavništvo zaprošene države v roku največ 10 koledarskih dni opravi razgovor z osebo, ki jo je treba sprejeti nazaj, da ugotovi njeno državljanstvo. Ta rok začne teči od datuma prejema prošnje za ponovni sprejem.

Člen 7

Dokazila v zvezi z državljani tretjih držav in osebami brez državljanstva

1.   Pogoji za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva v skladu s členom 3(1)(a) tega sporazuma se lahko:

| (a) | dokazujejo z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 3a k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna nezakonit vstop na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina) s svojega ozemlja. |
| --- | --- |

(a)

dokazujejo z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 3a k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna nezakonit vstop na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina) s svojega ozemlja.

| (b) | ugotavljajo na podlagi vseh listin, naštetih v Prilogi 3b k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država izvede poizvedbo in poda odgovor v roku največ 20 koledarskih dni. V primeru pozitivnega odgovora, ali če odgovor ni podan do izteka roka, zaprošena država prizna nezakonit vstop na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina) s svojega ozemlja. |
| --- | --- |

(b)

ugotavljajo na podlagi vseh listin, naštetih v Prilogi 3b k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država izvede poizvedbo in poda odgovor v roku največ 20 koledarskih dni. V primeru pozitivnega odgovora, ali če odgovor ni podan do izteka roka, zaprošena država prizna nezakonit vstop na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina) s svojega ozemlja.

2.   Nezakonit vstop na ozemlje države prosilke v skladu s členom 3(1)(a) tega sporazuma se ugotavlja s potnimi listinami zadevne osebe, v kateri ni vizuma ali drugega zahtevanega dovoljenja za prebivanje na ozemlju države prosilke. Utemeljena izjava države prosilke, da zadevna oseba, ko je bila prestrežena, ni imela potrebnih potnih listin, vizuma ali dovoljenja za prebivanje, prav tako predstavlja zadostno dokazilo za utemeljeno domnevo o nezakonitem vstopu, prisotnosti ali prebivanju.

3.   Pogoji za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva v skladu s členom 3(1)(b) in (c) tega sporazuma se lahko:

| (a) | dokazujejo z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 4a k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna prebivanje teh oseb na svojem ozemlju, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe. |
| --- | --- |

(a)

dokazujejo z vsemi listinami, naštetimi v Prilogi 4a k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država prizna prebivanje teh oseb na svojem ozemlju, ne da bi bile potrebne dodatne poizvedbe.

| (b) | ugotavljajo na podlagi vseh listin, naštetih v Prilogi 4b k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država izvede poizvedbo in poda odgovor v roku največ 20 koledarskih dni. V primeru pozitivnega odgovora ali če ni dokazano drugače ali če odgovor ni podan do izteka roka, zaprošena država prizna prebivanje teh oseb na svojem ozemlju. |
| --- | --- |

(b)

ugotavljajo na podlagi vseh listin, naštetih v Prilogi 4b k temu sporazumu. Če so takšne listine predložene, zaprošena država izvede poizvedbo in poda odgovor v roku največ 20 koledarskih dni. V primeru pozitivnega odgovora ali če ni dokazano drugače ali če odgovor ni podan do izteka roka, zaprošena država prizna prebivanje teh oseb na svojem ozemlju.

4.   Dokaza o pogojih za ponovni sprejem državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva ni mogoče zagotoviti s ponarejenimi ali prenarejenimi listinami.

Člen 8

Roki

1.   Prošnjo za ponovni sprejem je treba predložiti pristojnemu organu zaprošene države v roku največ enega leta od datuma, ko je pristojni organ države prosilke izvedel, da državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne izpolnjuje ali več ne izpolnjuje veljavnih pogojev za vstop, prisotnost ali prebivanje.

Obveznost ponovnega sprejema ne nastane v primeru, če je prošnja za ponovni sprejem v zvezi s temi osebami predložena po izteku navedenega roka. Če iz pravnih ali praktičnih razlogov prošnja ne more biti predložena pravočasno, se na zahtevo rok podaljša do 30 koledarskih dni.

2.   Z izjemo rokov, navedenih v členu 7(1)(b) in členu 7(3)(b), zaprošena država na prošnjo za ponovni sprejem odgovori nemudoma, najpozneje pa v roku 14 koledarskih dni po datumu prejema te prošnje. Če se iz pravnih ali praktičnih razlogov na prošnjo ne da odgovoriti pravočasno, se na podlagi ustrezno utemeljene zahteve rok v vseh primerih podaljša do 30 koledarskih dni.

3.   Če je prošnja za ponovni sprejem predložena v skladu s pospešenim postopkom (člen 5(3)), je treba nanjo odgovoriti v 2 delovnih dneh po datumu prejema te prošnje. Če je potrebno, se rok za odgovor na prošnjo na ustrezno utemeljeno zahtevo zaprošene države in ob odobritvi države prosilke lahko podaljša za 1 delovni dan.

4.   Če v roku iz odstavkov 2 in 3 tega člena ni odgovora, se šteje, da je bilo dano soglasje za premestitev.

5.   Državi prosilki je treba navesti razloge za zavrnitev prošnje za ponovni sprejem.

6.   Po tem, ko je dano soglasje ali, kjer je primerno, po poteku rokov, določenih v členu 2, se zadevna oseba nemudoma premesti pod pogoji, o katerih se dogovorijo pristojni organi v skladu s členom 9(1) tega sporazuma. Na podlagi zahteve države prosilke se lahko ta rok podaljša za obdobje, ki je potrebno za odpravo pravnih ali praktičnih ovir za premestitev.

Člen 9

Načini premestitve in vrste prevoza

1.   Pred premestitvijo osebe se pristojni organi države prosilke in zaprošene države vnaprej pismeno dogovorijo o datumu premestitve, mestu vstopa, morebitnih spremljevalcih in drugih podatkih v zvezi s premestitvijo.

2.   Za premestitev so dovoljena vsa prevozna sredstva, bodisi po zraku, kopnem ali morju. Premestitev po zraku ni omejena na uporabo domačih prevoznikov države prosilke ali zaprošene države in se lahko izvrši z uporabo rednega ali čarterskega poleta. Če so potrebni spremljevalci, ti spremljevalci niso omejeni na uradne osebe države prosilke, pod pogojem, da so uradne osebe iz Ukrajine ali katere od držav članic.

ODDELEK III

TRANZIT

Člen 10

Načela

1.   Države članice in Ukrajina si prizadevajo omejiti tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva na primere, ko teh oseb ni mogoče vrniti neposredno v namembno državo.

2.   Zaprošena država dovoli tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, če sta zagotovljena nadaljnji prevoz teh oseb v morebitnih drugih tranzitnih državah in ponovni sprejem v namembni državi.

3.   Tranzit državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva se izvede s spremstvom, če to zahteva zaprošena država. Podroben postopek tranzita s spremstvom se določi v protokolih o izvajanju v skladu s členom 16.

4.   Zaprošena država lahko zavrne tranzit:

| (a) | če državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v namembni državi ali drugi državi tranzita resno grozi mučenje, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ali smrtna kazen ali preganjanje zaradi rase, veroizpovedi, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja; ali |
| --- | --- |

(a)

če državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva v namembni državi ali drugi državi tranzita resno grozi mučenje, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje ali smrtna kazen ali preganjanje zaradi rase, veroizpovedi, državljanstva, pripadnosti določeni družbeni skupini ali zaradi političnega prepričanja; ali

| (b) | če je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva v zaprošeni državi ali drugi državi tranzita kazensko preganjana ali kaznovana; ali |
| --- | --- |

(b)

če je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva v zaprošeni državi ali drugi državi tranzita kazensko preganjana ali kaznovana; ali

| (c) | zaradi javnega zdravja, notranje varnosti, javnega reda ali drugih nacionalnih interesov zaprošene države. |
| --- | --- |

(c)

zaradi javnega zdravja, notranje varnosti, javnega reda ali drugih nacionalnih interesov zaprošene države.

5.   Zaprošena država lahko prekliče vsako izdano dovoljenje, če se naknadno pojavijo ali odkrijejo okoliščine iz odstavka 4 tega člena, ki ovirajo tranzit, ali če nadaljnje potovanje v morebitne države tranzita ali ponovni sprejem s strani namembne države nista več zagotovljena.

Člen 11

Tranzitni postopek

1.   Vlogo za tranzit je treba predložiti pristojnemu organu zaprošene države v pisni obliki in mora vsebovati naslednje podatke:

| (a) | vrsto tranzita (po zraku, kopnem ali morju), tranzitno pot, druge države tranzita, če obstajajo, in predvideno končno namembno državo; |
| --- | --- |

(a)

vrsto tranzita (po zraku, kopnem ali morju), tranzitno pot, druge države tranzita, če obstajajo, in predvideno končno namembno državo;

| (b) | podatke o zadevni osebi (npr. ime, priimek, dekliški priimek, druga uporabljena imena/po katerih je oseba znana ali alias, datum rojstva, spol in – kjer je mogoče – kraj rojstva, državljanstvo, jezik, vrsto in številko potne listine); |
| --- | --- |

(b)

podatke o zadevni osebi (npr. ime, priimek, dekliški priimek, druga uporabljena imena/po katerih je oseba znana ali alias, datum rojstva, spol in – kjer je mogoče – kraj rojstva, državljanstvo, jezik, vrsto in številko potne listine);

| (c) | predvideno mesto vstopa, čas premestitve in morebitno uporabo spremljevalcev; |
| --- | --- |

(c)

predvideno mesto vstopa, čas premestitve in morebitno uporabo spremljevalcev;

| (d) | izjavo, da so po mnenju države prosilke izpolnjeni pogoji iz člena 10(2) tega sporazuma in da ni znanih razlogov za zavrnitev v skladu s členom 10(4) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

izjavo, da so po mnenju države prosilke izpolnjeni pogoji iz člena 10(2) tega sporazuma in da ni znanih razlogov za zavrnitev v skladu s členom 10(4) tega sporazuma.

Enotni obrazec, ki ga je treba uporabiti za vloge za tranzit, je kot Priloga 6 priložen k temu sporazumu.

2.   Zaprošena država v 10 koledarskih dneh po prejemu prošnje pisno obvesti državo prosilko o odobritvi tranzita, pri čemer potrdi mesto vstopa in predvideni čas sprejema, ali pa jo obvesti o zavrnitvi tranzita in o razlogih za to zavrnitev.

3.   Če tranzit poteka po zraku, oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, in morebitni spremljevalci ne potrebujejo posebnega letališkega tranzitnega vizuma.

4.   Pristojni organi zaprošene države z medsebojnimi posvetovanji pomagajo pri tranzitu, predvsem z nadzorom zadevnih oseb in zagotovitvijo za ta namen primerne opreme.

ODDELEK IV

STROŠKI

Člen 12

Stroški prevoza in tranzita

Država prosilka nosi vse stroške prevoza, nastale v zvezi s ponovnim sprejemom in tranzitom v skladu s tem sporazumom do meje končne namembne države, prav tako pa tudi stroške prevoza in vzdrževanja, ki jih ima zaprošena država v zvezi z vračanjem oseb v skladu s členom 4 tega sporazuma. To ne vpliva na pravico pristojnih organov držav članic in Ukrajine, da te stroške izterjajo od osebe, ki jo je treba ponovno sprejeti, ali od tretje osebe.

ODDELEK V

VARSTVO PODATKOV IN KLAVZULA O NEVPLIVANJU

Člen 13

Varstvo podatkov

1.   Osebni podatki se sporočajo samo, če je to sporočanje potrebno, da pristojni organi Ukrajine ali države članice izvajajo ta sporazum. Pri sporočanju, obdelavi ali ravnanju z osebnimi podatki v posameznem primeru pristojni organi Ukrajine ravnajo v skladu z ustrezno zakonodajo Ukrajine, pristojni organi države članice pa ravnajo v skladu z določbami Direktive 95/46/ES in nacionalne zakonodaje te države članice, sprejete na podlagi te direktive.

2.   Poleg tega veljajo naslednja načela:

| (a) | osebni podatki morajo biti obdelani pošteno in zakonito; |
| --- | --- |

(a)

osebni podatki morajo biti obdelani pošteno in zakonito;

| (b) | osebni podatki morajo biti zbrani za določene, izrecne in upravičene namene izvajanja tega sporazuma in jih niti organ, ki jih sporoči, niti organ prejemnik ne smeta dodatno obdelovati na način, ki ni združljiv s tem namenom; |
| --- | --- |

(b)

osebni podatki morajo biti zbrani za določene, izrecne in upravičene namene izvajanja tega sporazuma in jih niti organ, ki jih sporoči, niti organ prejemnik ne smeta dodatno obdelovati na način, ki ni združljiv s tem namenom;

| (c) | osebni podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne smejo presegati namena, za katerega se zbirajo in/ali dodatno obdelujejo; zlasti lahko sporočeni osebni podatki vsebujejo le naslednje:






  (i) | podatke o osebi, ki jo je treba premestiti (imena, priimki, druga uporabljena imena/po katerih je oseba znana ali alias, spol, osebni status, datum in kraj rojstva, sedanje in vsa prejšnja državljanstva); |
| --- | --- | --- |

(c)

osebni podatki morajo biti primerni, ustrezni in ne smejo presegati namena, za katerega se zbirajo in/ali dodatno obdelujejo; zlasti lahko sporočeni osebni podatki vsebujejo le naslednje:

(i)

podatke o osebi, ki jo je treba premestiti (imena, priimki, druga uporabljena imena/po katerih je oseba znana ali alias, spol, osebni status, datum in kraj rojstva, sedanje in vsa prejšnja državljanstva);

| (ii) | potni list, osebno izkaznico ali vozniško dovoljenje in druge identifikacijske ali potne listine (številka, obdobje veljavnosti, datum izdaje, organ, ki je listino izdal, kraj izdaje); |
| --- | --- |

(ii)

potni list, osebno izkaznico ali vozniško dovoljenje in druge identifikacijske ali potne listine (številka, obdobje veljavnosti, datum izdaje, organ, ki je listino izdal, kraj izdaje);

| (iii) | postanke in načrt poti; |
| --- | --- |

(iii)

postanke in načrt poti;

| (iv) | druge podatke, ki so potrebni za identifikacijo osebe, ki jo je treba premestiti, ali za pregled zahtev za ponovni sprejem v skladu s tem sporazumom; |
| --- | --- |

(iv)

druge podatke, ki so potrebni za identifikacijo osebe, ki jo je treba premestiti, ali za pregled zahtev za ponovni sprejem v skladu s tem sporazumom;

| (d) | osebni podatki morajo biti točni in po potrebi posodobljeni; |
| --- | --- |

(d)

osebni podatki morajo biti točni in po potrebi posodobljeni;

| (e) | osebni podatki morajo biti shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se dodatno obdelujejo; |
| --- | --- |

(e)

osebni podatki morajo biti shranjeni v obliki, ki dopušča identifikacijo posameznikov, na katere se nanašajo, le toliko časa, kolikor je potrebno za namene, za katere so bili zbrani ali za katere se dodatno obdelujejo;

| (f) | tako organ, ki sporoča osebne podatke, kot organ prejemnik izvedeta vse razumne korake, da zagotovita, če je to primerno, popravek, izbris ali blokiranje osebnih podatkov, če njihova obdelava ni v skladu z določbami tega člena, zlasti če podatki niso primerni, ustrezni, točni ali če presegajo namen obdelave. To vključuje uradno obvestilo drugi pogodbenici o vsakem popravku, izbrisu ali blokiranju; |
| --- | --- |

(f)

tako organ, ki sporoča osebne podatke, kot organ prejemnik izvedeta vse razumne korake, da zagotovita, če je to primerno, popravek, izbris ali blokiranje osebnih podatkov, če njihova obdelava ni v skladu z določbami tega člena, zlasti če podatki niso primerni, ustrezni, točni ali če presegajo namen obdelave. To vključuje uradno obvestilo drugi pogodbenici o vsakem popravku, izbrisu ali blokiranju;

| (g) | na zahtevo organ prejemnik obvesti organ, ki sporoča osebne podatke, o uporabi sporočenih podatkov in tako pridobljenih rezultatih; |
| --- | --- |

(g)

na zahtevo organ prejemnik obvesti organ, ki sporoča osebne podatke, o uporabi sporočenih podatkov in tako pridobljenih rezultatih;

| (h) | osebne podatke se lahko sporoči samo pristojnim organom. Nadaljnje sporočanje drugim organom zahteva predhodno soglasje organa, ki sporoča podatke; |
| --- | --- |

(h)

osebne podatke se lahko sporoči samo pristojnim organom. Nadaljnje sporočanje drugim organom zahteva predhodno soglasje organa, ki sporoča podatke;

| (i) | organ, ki sporoča podatke in organ prejemnik morata voditi pisno evidenco o sporočanju in prejemanju osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(i)

organ, ki sporoča podatke in organ prejemnik morata voditi pisno evidenco o sporočanju in prejemanju osebnih podatkov.

Člen 14

Klavzula o nevplivanju

1.   Ta sporazum ne vpliva na pravice, obveznosti in odgovornosti Skupnosti, držav članic in Ukrajine, ki izhajajo iz mednarodnega prava in zlasti iz vseh veljavnih mednarodnih konvencij ali sporazumov, katerih pogodbenice so, vključno s tistimi iz preambule.

2.   Nobena določba tega sporazuma ne preprečuje vrnitve osebe v okviru drugih formalnih ali neformalnih dogovorov.

ODDELEK VI

IZVAJANJE IN UPORABA

Člen 15

Skupni odbor za ponovni sprejem

1.   Pogodbenici druga drugi zagotavljata pomoč glede uporabe in razlage tega sporazuma. V ta namen ustanovita Skupni odbor za ponovni sprejem (v nadaljnjem besedilu „Odbor“), ki ima predvsem naslednje naloge in pristojnosti:

| (a) | spremljanje uporabe tega sporazuma in redna izmenjava informacij o protokolih o izvajanju, ki jih sprejmejo posamezne države članice in Ukrajina v skladu s členom 16; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje uporabe tega sporazuma in redna izmenjava informacij o protokolih o izvajanju, ki jih sprejmejo posamezne države članice in Ukrajina v skladu s členom 16;

| (b) | pripravljanje predlogov in priporočil za spremembe tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

pripravljanje predlogov in priporočil za spremembe tega sporazuma;

| (c) | odločanje o ukrepih, potrebnih za enotno izvrševanje tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

odločanje o ukrepih, potrebnih za enotno izvrševanje tega sporazuma.

2.   Odločitve Odbora so zavezujoče za pogodbenici.

3.   Odbor sestavljajo predstavniki Skupnosti in Ukrajine; Skupnost zastopa Evropska komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic.

4.   Odbor se sestaja po potrebi na zahtevo ene od pogodbenic.

5.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 16

Protokoli o izvajanju

1.   Ukrajina in država članica lahko sestavita protokole o izvajanju, ki določajo pravila o:

| (a) | imenovanju pristojnih organov; |
| --- | --- |

(a)

imenovanju pristojnih organov;

| (b) | mestih mejnih prehodov za premestitev oseb; |
| --- | --- |

(b)

mestih mejnih prehodov za premestitev oseb;

| (c) | mehanizmu komuniciranja med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

(c)

mehanizmu komuniciranja med pristojnimi organi;

| (d) | podrobnostih vrnitve po pospešenem postopku; |
| --- | --- |

(d)

podrobnostih vrnitve po pospešenem postopku;

| (e) | pogojih za vrnitve s spremstvom, vključno s tranzitom državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva s spremstvom; |
| --- | --- |

(e)

pogojih za vrnitve s spremstvom, vključno s tranzitom državljanov tretjih držav in oseb brez državljanstva s spremstvom;

| (f) | dodatnih sredstvih in listinah, nujnih za izvajanje tega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

dodatnih sredstvih in listinah, nujnih za izvajanje tega sporazuma;

| (g) | načinih in postopkih povrnitve stroškov v zvezi z izvajanjem člena 12 tega sporazuma. |
| --- | --- |

(g)

načinih in postopkih povrnitve stroškov v zvezi z izvajanjem člena 12 tega sporazuma.

2.   Protokoli o izvajanju iz odstavka 1 začnejo veljati šele po tem, ko je o njih uradno obveščen odbor iz člena 15.

3.   Ukrajina pristaja na uporabo vseh določb v zvezi z odstavkom 1(d), (e), (f) ali (g) protokola o izvajanju, sestavljenega z eno državo članico, tudi v razmerjih z vsako drugo državo članico na zahtevo slednje.

Člen 17

Razmerje do dvostranskih sporazumov o ponovnem sprejemu držav članic

1.   V skladu z odstavkom 2 tega člena imajo določbe tega sporazuma prednost pred določbami katerega koli dvostranskega sporazuma ali drugega pravno zavezujočega instrumenta o ponovnem sprejemu oseb, ki so bili ali so lahko, v skladu s členom 16, sklenjeni med posameznimi državami članicami in Ukrajino, če so določbe teh sporazumov ali instrumentov nezdružljive z določbami tega sporazuma.

2.   Določbe o ponovnem sprejemu oseb brez državljanstva in državljanov tretjih držav iz dvostranskih sporazumov ali drugih pravno zavezujočih instrumentov, sklenjenih med posamezno državo članico in Ukrajino, veljajo še v dvoletnem obdobju, navedenem v členu 20(3).

ODDELEK VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 18

Ozemeljska uporaba

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 tega člena se ta sporazum uporablja na ozemlju, za katero se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti in na ozemlju Ukrajine.

2.   Ta sporazum se ne uporablja na ozemlju Kraljevine Danske.

Člen 19

Spremembe Sporazuma

Ta sporazum se lahko spremeni in dopolni z medsebojnim soglasjem pogodbenic. Spremembe in dopolnitve so sestavljene v obliki ločenih protokolov, ki tvorijo sestavni del tega sporazuma, in začnejo veljati v skladu s postopkom, določenim v členu 20 tega sporazuma.

Člen 20

Začetek veljavnosti, trajanje in odpoved

1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi postopki.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 tega člena začne ta sporazum veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku postopkov iz prvega odstavka tega člena.

3.   Obveznosti iz člena 3 tega sporazuma začnejo veljati šele dve leti po datumu iz odstavka 2 tega člena. Med tem dvoletnim obdobjem veljajo samo za osebe brez državljanstva in državljane tretjih držav, s katerimi je Ukrajina sklenila dvostranske pogodbe ali dogovore o ponovnem sprejemu. Kot je določeno v členu 17(2), določbe o ponovnem sprejemu oseb brez državljanstva in državljanov tretjih držav iz dvostranskih sporazumov ali drugih pravno zavezujočih instrumentov, sklenjenih med posamezno državo članico in Ukrajino, še veljajo v tem dvoletnem obdobju.

4.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas.

5.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev po datumu tega uradnega obvestila.

Člen 21

Priloge

Priloge 1 do 8 so sestavni del tega sporazuma.

V Luxembourgu, dne osemnajstega junija leta dva tisoč sedem, v dvojniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in ukrajinskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Украйиа

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l’Ukraine

Per l’Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

За Υκραїиу

Image

PRILOGA 1

SKUPNI SEZNAM LISTIN O DRŽAVLJANSTVU

(člen 6(1)(a))

| — | Potni listi katere koli vrste (nacionalni potni listi, diplomatski potni listi, službeni potni listi, skupinski potni listi in nadomestni potni listi, vključno s potnimi listi otrok), |
| --- | --- |

—

Potni listi katere koli vrste (nacionalni potni listi, diplomatski potni listi, službeni potni listi, skupinski potni listi in nadomestni potni listi, vključno s potnimi listi otrok),

| — | nacionalne osebne izkaznice (vključno z začasnimi), |
| --- | --- |

—

nacionalne osebne izkaznice (vključno z začasnimi),

| — | vojaške knjižice in vojaške osebne izkaznice, |
| --- | --- |

—

vojaške knjižice in vojaške osebne izkaznice,

| — | pomorske knjižice, službene izkaznice kapitanov in mornarski potni listi, |
| --- | --- |

—

pomorske knjižice, službene izkaznice kapitanov in mornarski potni listi,

| — | potrdila o državljanstvu in druge uradne listine, v katerih se omenja ali navaja državljanstvo. |
| --- | --- |

—

potrdila o državljanstvu in druge uradne listine, v katerih se omenja ali navaja državljanstvo.

PRILOGA 2

SKUPNI SEZNAM LISTIN O DRŽAVLJANSTVU

(Člen 6(1)(B))

| — | Fotokopije vseh listin, naštetih v Prilogi 1 k temu sporazumu, |
| --- | --- |

—

Fotokopije vseh listin, naštetih v Prilogi 1 k temu sporazumu,

| — | vozniška dovoljenja ali njihove fotokopije, |
| --- | --- |

—

vozniška dovoljenja ali njihove fotokopije,

| — | rojstni listi ali njihove fotokopije, |
| --- | --- |

—

rojstni listi ali njihove fotokopije,

| — | izkaznice podjetij ali njihove fotokopije, |
| --- | --- |

—

izkaznice podjetij ali njihove fotokopije,

| — | pisne izjave prič, |
| --- | --- |

—

pisne izjave prič,

| — | izjave zadevne osebe in jezik, ki ga ta govori, vključno z rezultatom katerega koli uradnega testa, opravljenega z namenom določitve državljanstva osebe. Za namene te priloge je izraz „uradni test“ opredeljen kot test, ki ga naročijo ali opravijo organi države prosilke in ga potrdi zaprošena država, |
| --- | --- |

—

izjave zadevne osebe in jezik, ki ga ta govori, vključno z rezultatom katerega koli uradnega testa, opravljenega z namenom določitve državljanstva osebe. Za namene te priloge je izraz „uradni test“ opredeljen kot test, ki ga naročijo ali opravijo organi države prosilke in ga potrdi zaprošena država,

| — | vsaka druga listina, ki lahko pomaga določiti državljanstvo zadevne osebe. |
| --- | --- |

—

vsaka druga listina, ki lahko pomaga določiti državljanstvo zadevne osebe.

PRILOGA 3

SKUPNI SEZNAM LISTIN V ZVEZI Z DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV IN OSEBAMI BREZ DRŽAVLJANSTVA

(Člen 7(1))

PRILOGA 3A

| — | Uradne izjave za namen pospešenega postopka, zlasti pooblaščenega osebja mejnega organa, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo iz zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke, |
| --- | --- |

—

Uradne izjave za namen pospešenega postopka, zlasti pooblaščenega osebja mejnega organa, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo iz zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke,

| — | karte, izdane na ime letalskih, železniških, avtobusnih ali ladijskih potnikov, ki pričajo o prisotnosti in potovalnem načrtu zadevne osebe z ozemlja zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina), |
| --- | --- |

—

karte, izdane na ime letalskih, železniških, avtobusnih ali ladijskih potnikov, ki pričajo o prisotnosti in potovalnem načrtu zadevne osebe z ozemlja zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina),

| — | seznami letalskih, železniških, avtobusnih ali ladijskih potnikov, ki pričajo o prisotnosti in potovalnem načrtu zadevne osebe z ozemlja zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina). |
| --- | --- |

—

seznami letalskih, železniških, avtobusnih ali ladijskih potnikov, ki pričajo o prisotnosti in potovalnem načrtu zadevne osebe z ozemlja zaprošene države neposredno na ozemlje države prosilke (ali držav članic, če je zaprošena država Ukrajina).

PRILOGA 3B

| — | Uradne izjave, zlasti osebja mejnega organa države prosilke in drugih prič, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo, |
| --- | --- |

—

Uradne izjave, zlasti osebja mejnega organa države prosilke in drugih prič, ki lahko potrdijo, da je zadevna oseba prestopila mejo,

| — | listine in potrdila ter računi vseh vrst (npr. hotelski računi, kartice naročanja pri zdravnikih/zobozdravnikih, vstopne kartice za zasebne/javne institucije, pogodbe o najemu vozil, izpiski kreditnih kartic itd.), ki jasno kažejo, da se je zadevna oseba zadrževala na ozemlju zaprošene države, |
| --- | --- |

—

listine in potrdila ter računi vseh vrst (npr. hotelski računi, kartice naročanja pri zdravnikih/zobozdravnikih, vstopne kartice za zasebne/javne institucije, pogodbe o najemu vozil, izpiski kreditnih kartic itd.), ki jasno kažejo, da se je zadevna oseba zadrževala na ozemlju zaprošene države,

| — | informacije, ki kažejo na to, da je zadevna oseba uporabila storitve prevoznika ali potovalne agencije, |
| --- | --- |

—

informacije, ki kažejo na to, da je zadevna oseba uporabila storitve prevoznika ali potovalne agencije,

| — | uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih. |
| --- | --- |

—

uradna izjava zadevne osebe v sodnih ali upravnih postopkih.

PRILOGA 4

SPLOŠNI SEZNAM LISTIN V ZVEZI Z DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV IN OSEBAMI BREZ DRŽAVLJANSTVA

(člen 7(2))

PRILOGA 4A

| — | Veljaven vizum in/ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država, |
| --- | --- |

—

Veljaven vizum in/ali dovoljenje za prebivanje, ki ga je izdala zaprošena država,

| — | vstopni/izstopni žigi ali podoben zaznamek v potni listini zadevne osebe ali drug dokaz o vstopu/izstopu. |
| --- | --- |

—

vstopni/izstopni žigi ali podoben zaznamek v potni listini zadevne osebe ali drug dokaz o vstopu/izstopu.

PRILOGA 4B

Fotokopije vseh listin, naštetih v delu A.

PRILOGA 5

Image

Image

Image

PRILOGA 6

Image

Image

PRILOGA 7

STANDARDNA POTNA LISTINA EU ZA NAMENE IZGONA

(V skladu z obrazcem iz Priporočila Sveta EU z dne 30. novembra 1994)

PRILOGA 8

UKRAJINSKO POTRDILO O VRNITVI

IZJAVA UKRAJINE

„Potna listina“ pomeni listino, ki velja za pot v tujino in jo izda Ukrajina, ena od držav članic ali država, katere državljanstvo ima oseba, ki jo je treba ponovno sprejeti, ali kjer ima ta oseba stalno prebivališče.

SKUPNA IZJAVA O ČLENU 2(1)

Pogodbenici sta seznanjeni, da v skladu z zakoni Ukrajine in držav članic o državljanstvu državljanu Ukrajine ali Evropske unije ni mogoče odvzeti njegovega državljanstva, ne da bi prej pridobil drugo državljanstvo.

Pogodbenici se strinjata, da se bosta v primeru spremembe tega pravnega položaja pravočasno posvetovali.

SKUPNA IZJAVA GLEDE DANSKE

Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za ozemlje ali državljane Kraljevine Danske. V teh okoliščinah je zaželeno, da Ukrajina in Kraljevina Danska skleneta sporazum o ponovnem sprejemu z enakimi pogoji, kakor so v tem sporazumu.

SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE IN NORVEŠKE

Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropskimi skupnostmi ter Islandijo in Norveško, zlasti na podlagi Sporazuma z dne 18. maja 1999 o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda. V teh okoliščinah je zaželeno, da Ukrajina sklene sporazum o ponovnem sprejemu z Norveško in Islandijo z enakimi pogoji, kakor so v tem sporazumu.

SKUPNA IZJAVA O TEHNIČNI IN FINANČNI PODPORI

Pogodbenici se strinjata, da se ta sporazum izvaja na podlagi načel skupne odgovornosti, solidarnosti in enakovrednega partnerstva za upravljanje migracijskih tokov med Ukrajino in EU.

V zvezi s tem se ES zavezuje, da bo dala na voljo finančna sredstva za podporo Ukrajini pri izvajanju tega sporazuma. Pri tem bo posebna pozornost namenjena usposabljanju. Ta podpora bo zagotovljena v okviru splošnih prednostnih nalog za pomoč Ukrajini kot del skupnih sredstev, namenjenih Ukrajini, ter ob polnem upoštevanju ustreznih pravil izvajanja in postopkov zunanje pomoči ES.

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/66

---

SKLEP SVETA

z dne 29. novembra 2007

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov

(2007/840/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti točke 2(b)(i) in (ii) člena 62 Pogodbe v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija se je v imenu Evropske skupnosti pogajala o Sporazumu z Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov. |
| --- | --- |

(1)

Komisija se je v imenu Evropske skupnosti pogajala o Sporazumu z Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov.

| (2) | Sporazum je bil v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. junija 2007 s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve, v skladu s Sklepom Sveta, sprejetega 12. junija 2007. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je bil v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 18. junija 2007 s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve, v skladu s Sklepom Sveta, sprejetega 12. junija 2007.

| (3) | Ta sporazum bi bilo treba potrditi. |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum bi bilo treba potrditi.

| (4) | S Sporazumom je ustanovljen Skupni odbor za upravljanje Sporazuma, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za sprejemanje stališča Skupnosti v tem primeru. |
| --- | --- |

(4)

S Sporazumom je ustanovljen Skupni odbor za upravljanje Sporazuma, ki lahko sprejme svoj poslovnik. Primerno je zagotoviti poenostavljen postopek za sprejemanje stališča Skupnosti v tem primeru.

| (5) | V skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske ter Protokolom o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč niti se v njiju ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Protokolom o stališču Združenega kraljestva in Irske ter Protokolom o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Združeno kraljestvo in Irska ne sodelujeta pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanju ni zavezujoč niti se v njiju ne uporablja.

| (6) | V skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč niti se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s Protokolom o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč niti se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov se potrdi v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta poda uradno obvestilo, določeno v členu 14(1) Sporazuma (2).

Člen 3

Komisija, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic, zastopa Skupnost v Skupnem odboru strokovnjakov, ustanovljenem s členom 12 Sporazuma.

Člen 4

Stališče Skupnosti v Skupnem odboru strokovnjakov glede sprejetja njegovega poslovnika v skladu s členom 12(4) Sporazuma sprejme Komisija po posvetovanju s posebnim odborom, ki ga imenuje Svet.

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. novembra 2007

Za Svet

Predsednik

M. LINO

---

(1)  Mnenje z dne 13. novembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

2

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o poenostavitvi izdajanja vizumov

EVROPSKA SKUPNOST,

v nadaljnjem besedilu „Skupnost“, ter

UKRAJINA,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“,

STA SE –

ZARADI nadaljnjega razvoja prijateljskih odnosov med pogodbenicama in v želji, da s poenostavitvijo izdajanja vizumov državljanom Ukrajine poenostavijo medsebojni odnosi med ljudmi, kot pomemben pogoj za stabilen razvoj gospodarskih, humanitarnih, kulturnih, znanstvenih in drugih vezi,

V ŽELJI, da uredita režim medsebojnih potovanj državljanov Ukrajine in držav članic Evropske unije,

OB UPOŠTEVANJU, da so državljani EU od 1. maja 2005 izvzeti iz vizumske obveznosti, kadar potujejo v Ukrajino za obdobje do 90 dni ali so v tranzitu preko ozemlja Ukrajine,

OB PRIZNAVANJU, da se v primeru ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane EU s strani Ukrajine enake poenostavitve, dodeljene v skladu s tem sporazumom državljanom Ukrajine, na podlagi vzajemnosti avtomatično uporabijo za državljane EU,

OB UPOŠTEVANJU akcijskega načrta politike EU-Ukrajina, v katerem je bilo zabeleženo, da se vzpostavi konstruktivni dialog o poenostavitvi vizumskih postopkov med EU in Ukrajino z namenom priprave pogajanj o sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov ob upoštevanju potrebe po napredku v pogajanjih o sporazumu med ES in Ukrajino o ponovnem sprejemu, ki trenutno potekajo,

OB PRIZNAVANJU, da poenostavitev vizumskih postopkov ne bi smela privesti do nezakonitega priseljevanja, in ob posvečanju posebne pozornosti varnosti in ponovnemu sprejemu,

OB PRIZNAVANJU uvedbe režima potovanj brez vizumov za državljane Ukrajine kot dolgoročne perspektive,

OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske ter Protokola o vključitvi schengenskega pravnega reda v okvir Evropske unije, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma ne uporabljajo za Združeno kraljestvo ter za Irsko,

OB UPOŠTEVANJU Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in s potrditvijo, da se določbe tega sporazuma ne uporabljajo za Kraljevino Dansko –

DOGOVORILI:

Člen 1

Namen in področje uporabe

1.   Namen tega sporazuma je poenostaviti izdajanje vizumov za načrtovano bivanje za največ 90 dni v obdobju 180 dni za državljane Ukrajine.

2.   V primeru ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane EU ali določene kategorije državljanov EU s strani Ukrajine se enake poenostavitve, dodeljene v skladu s tem sporazumom državljanom Ukrajine, na podlagi vzajemnosti avtomatično uporabijo za zadevne državljane EU.

Člen 2

Splošna določba

1.   Poenostavitve vizumskih postopkov, določene v tem sporazumu, se za državljane Ukrajine uporabljajo samo, kolikor ti niso izvzeti iz vizumske obveznosti z zakoni in drugimi predpisi Skupnosti ali držav članic, s tem sporazumom ali drugimi mednarodnimi sporazumi.

2.   Nacionalno pravo Ukrajine ali držav članic ali pravo Skupnosti se uporablja za zadeve, ki jih določbe tega sporazuma ne zajemajo, kot na primer zavrnitev izdaje vizuma, priznanje potnih listin, dokazila o zadostnih sredstvih za preživljanje ter zavrnitev vstopa in ukrepi izgona.

Člen 3

Opredelitve

V tem sporazumu:

| (a) | „država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske, Republike Irske in Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

(a)

„država članica“ pomeni vsako državo članico Evropske unije z izjemo Kraljevine Danske, Republike Irske in Združenega kraljestva;

| (b) | „državljan Evropske unije“ pomeni državljana države članice, kakor je opredeljena v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

„državljan Evropske unije“ pomeni državljana države članice, kakor je opredeljena v točki (a);

| (c) | „državljan Ukrajine“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Ukrajine; |
| --- | --- |

(c)

„državljan Ukrajine“ pomeni vsako osebo, ki ima državljanstvo Ukrajine;

| (d) | „vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala država članica, ali odločitev, ki jo je takšna država sprejela in je potrebna za:






  — | vstop zaradi načrtovanega bivanja v tej državi članici ali v več državah članicah, ki skupaj ne presega 90 dni, |
| --- | --- | --- |

(d)

„vizum“ pomeni dovoljenje, ki ga je izdala država članica, ali odločitev, ki jo je takšna država sprejela in je potrebna za:

—

vstop zaradi načrtovanega bivanja v tej državi članici ali v več državah članicah, ki skupaj ne presega 90 dni,

| — | vstop zaradi tranzita prek ozemlja te države članice ali več držav članic; |
| --- | --- |

—

vstop zaradi tranzita prek ozemlja te države članice ali več držav članic;

| (e) | „oseba, ki zakonito prebiva“ pomeni državljana Ukrajine, ki ima dovoljenje oziroma je upravičen do bivanja nad 90 dni na ozemlju države članice na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(e)

„oseba, ki zakonito prebiva“ pomeni državljana Ukrajine, ki ima dovoljenje oziroma je upravičen do bivanja nad 90 dni na ozemlju države članice na podlagi zakonodaje Skupnosti ali nacionalne zakonodaje.

Člen 4

Dokumentarna dokazila o namenu potovanja

1.   Za naslednje kategorije državljanov Ukrajine za utemeljitev namena potovanja v drugo pogodbenico zadostujejo naslednji dokumenti:

| (a) | za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije:






  — | dopis organa Ukrajine, ki potrjuje, da je prosilec član delegacije tega organa in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj omenjenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila; |
| --- | --- | --- |

(a)

za člane uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije:

—

dopis organa Ukrajine, ki potrjuje, da je prosilec član delegacije tega organa in potuje na ozemlje druge pogodbenice z namenom sodelovanja na zgoraj omenjenih prireditvah; dopisu je priložena kopija uradnega povabila;

| (b) | za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:






  — | pisna zahteva subjekta, ki vabi: pravne osebe ali gospodarske družbe, urada ali podružnice takšne pravne osebe ali gospodarske družbe, državnih in lokalnih oblasti držav članic ali organizacijskih odborov trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju držav članic; |
| --- | --- | --- |

(b)

za poslovneže in predstavnike poslovnih organizacij:

—

pisna zahteva subjekta, ki vabi: pravne osebe ali gospodarske družbe, urada ali podružnice takšne pravne osebe ali gospodarske družbe, državnih in lokalnih oblasti držav članic ali organizacijskih odborov trgovinskih in industrijskih sejmov, konferenc in simpozijev, ki potekajo na ozemlju držav članic;

| (c) | za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini:






  — | pisna zahteva nacionalnega združenja prevoznikov Ukrajine za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj; |
| --- | --- | --- |

(c)

za voznike, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini:

—

pisna zahteva nacionalnega združenja prevoznikov Ukrajine za mednarodni cestni prevoz z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;

| (d) | za člane osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic:






  — | pisna zahteva pristojne železniške družbe Ukrajine z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj; |
| --- | --- | --- |

(d)

za člane osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic:

—

pisna zahteva pristojne železniške družbe Ukrajine z navedbo namena, trajanja in pogostosti potovanj;

| (e) | za novinarje:






  — | potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija in dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar, ter dokument, ki ga izda njegov delodajalec in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela; |
| --- | --- | --- |

(e)

za novinarje:

—

potrdilo ali drug dokument, ki ga izda strokovna organizacija in dokazuje, da je zadevna oseba kvalificiran novinar, ter dokument, ki ga izda njegov delodajalec in navaja, da je namen potovanja opravljanje novinarskega dela;

| (f) | za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:






  — | pisna zahteva organizacije, ki vabi, k udeležbi pri teh dejavnostih; |
| --- | --- | --- |

(f)

za udeležence znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav:

—

pisna zahteva organizacije, ki vabi, k udeležbi pri teh dejavnostih;

| (g) | za učence, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:






  — | pisna zahteva ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala; |
| --- | --- | --- |

(g)

za učence, študente, podiplomske študente in spremljajoče učitelje, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja, vključno v okviru programov izmenjav in drugih šolskih dejavnosti:

—

pisna zahteva ali potrdilo o vpisu univerze, visoke šole ali šole, ki vabi, ali študentske izkaznice ali potrdila o tečajih, ki jih bo oseba obiskovala;

| (h) | za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:






  — | pisna zahteva organizacije, ki vabi: pristojnih organov, državnih športnih zvez in nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic; |
| --- | --- | --- |

(h)

za udeležence mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi:

—

pisna zahteva organizacije, ki vabi: pristojnih organov, državnih športnih zvez in nacionalnih olimpijskih komitejev držav članic;

| (i) | za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta:






  — | pisna zahteva vodij uprave/županov teh mest; |
| --- | --- | --- |

(i)

za udeležence programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta:

—

pisna zahteva vodij uprave/županov teh mest;

| (j) | za bližnje sorodnike – zakonca, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke – na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic:






  — | pisna zahteva osebe, ki vabi; |
| --- | --- | --- |

(j)

za bližnje sorodnike – zakonca, otroke (vključno s posvojenimi), starše (vključno s skrbniki), stare starše in vnuke – na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic:

—

pisna zahteva osebe, ki vabi;

| (k) | za sorodnike, ki so na obisku zaradi pogrebnih slovesnosti:






  — | uradni dokument, ki potrjuje smrt ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim; |
| --- | --- | --- |

(k)

za sorodnike, ki so na obisku zaradi pogrebnih slovesnosti:

—

uradni dokument, ki potrjuje smrt ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim;

| (l) | za obisk vojaških in civilnih pokopališč:






  — | uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim; |
| --- | --- | --- |

(l)

za obisk vojaških in civilnih pokopališč:

—

uradni dokument, ki potrjuje obstoj in ohranitev groba ter družinsko ali drugo razmerje med prosilcem in pokopanim;

| (m) | za obisk iz zdravstvenih razlogov:






  — | uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi, in dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja. |
| --- | --- | --- |

(m)

za obisk iz zdravstvenih razlogov:

—

uradni dokument zdravstvene ustanove, ki potrjuje nujnost zdravstvene oskrbe v tej ustanovi, in dokazilo o zadostnih finančnih sredstvih za plačilo zdravljenja.

2.   Pisna zahteva iz odstavka 1 tega člena vsebuje naslednje točke:

| (a) | za povabljeno osebo: ime in priimek, datum rojstva, spol, državljanstvo, številka osebnega dokumenta, čas in namen potovanja, število vstopov in ime mladoletnega otroka, ki spremlja povabljeno osebo; |
| --- | --- |

(a)

za povabljeno osebo: ime in priimek, datum rojstva, spol, državljanstvo, številka osebnega dokumenta, čas in namen potovanja, število vstopov in ime mladoletnega otroka, ki spremlja povabljeno osebo;

| (b) | za osebo, ki vabi: ime, priimek in naslov ali |
| --- | --- |

(b)

za osebo, ki vabi: ime, priimek in naslov ali

| (c) | za pravno osebo, gospodarsko družbo ali organizacijo, ki vabi: polni naziv in naslov ter






  — | če zahtevo izda organizacija – ime in priimek ter položaj osebe, ki zahtevo podpiše, |
| --- | --- | --- |

(c)

za pravno osebo, gospodarsko družbo ali organizacijo, ki vabi: polni naziv in naslov ter

—

če zahtevo izda organizacija – ime in priimek ter položaj osebe, ki zahtevo podpiše,

| — | če vabi pravna oseba, gospodarska družba, urad ali podružnica takšne pravne osebe ali gospodarske družbe s sedežem na ozemlju države članice – registrska številka, kakor jo zahteva nacionalno pravo zadevne države članice. |
| --- | --- |

—

če vabi pravna oseba, gospodarska družba, urad ali podružnica takšne pravne osebe ali gospodarske družbe s sedežem na ozemlju države članice – registrska številka, kakor jo zahteva nacionalno pravo zadevne države članice.

3.   Za kategorije oseb iz odstavka 1 tega člena se vse kategorije vizumov izdajajo po poenostavljenem postopku, ne da bi se zahtevala kakršna koli druga utemeljitev, vabilo ali potrditev glede namena potovanja, ki ga zahteva zakonodaja držav članic.

Člen 5

Izdajanje vizumov za večkratni vstop

1.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo do pet let za naslednje kategorije oseb:

| (a) | člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom, pri izvajanju svojih obveznosti, z veljavnostjo, omejeno na njihov mandat, če je ta krajši od pet let; |
| --- | --- |

(a)

člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom, pri izvajanju svojih obveznosti, z veljavnostjo, omejeno na njihov mandat, če je ta krajši od pet let;

| (b) | stalni člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnimi povabili, naslovljenimi na Ukrajino, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

stalni člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnimi povabili, naslovljenimi na Ukrajino, redno sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (c) | zakonci in otroci (vključno s posvojenimi), mlajši od 21 let ali vzdrževani, ter starši (vključno s skrbniki), ki so na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, z veljavnostjo, omejeno na trajanje veljavnosti njihovega dovoljenja za zakonito prebivanje; |
| --- | --- |

(c)

zakonci in otroci (vključno s posvojenimi), mlajši od 21 let ali vzdrževani, ter starši (vključno s skrbniki), ki so na obisku pri državljanih Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic, z veljavnostjo, omejeno na trajanje veljavnosti njihovega dovoljenja za zakonito prebivanje;

| (d) | poslovneži in predstavniki poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(d)

poslovneži in predstavniki poslovnih organizacij, ki redno potujejo v države članice;

| (e) | novinarji. |
| --- | --- |

(e)

novinarji.

2.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo do enega leta za naslednje kategorije oseb pod pogoji, da so v prejšnjem letu pridobili najmanj en vizum, ga uporabljali v skladu z zakoni o vstopu in bivanju obiskane države ter da obstajajo razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop:

| (a) | vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini; |
| --- | --- |

(a)

vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini;

| (b) | člani osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic; |
| --- | --- |

(b)

člani osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic;

| (c) | udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice; |
| --- | --- |

(c)

udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav, ki redno potujejo v države članice;

| (d) | udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi; |
| --- | --- |

(d)

udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo v strokovni ekipi;

| (e) | udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta. |
| --- | --- |

(e)

udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta.

3.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic izdajo vizume za večkratni vstop z veljavnostjo najmanj dveh let in največ pet let za kategorije oseb iz odstavka 2 tega člena pod pogoji, da so v prejšnjih dveh letih uporabljali enoletni vizum za večkratni vstop v skladu z zakoni o vstopu in bivanju obiskane države ter da so razlogi za prošnjo za izdajo vizuma za večkratni vstop še vedno veljavni.

4.   Skupno trajanje bivanja oseb iz odstavkov 1 do 3 tega člena na ozemljih držav članic ne sme biti daljše od 90 dni v obdobju 180 dni.

Člen 6

Takse za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma

1.   Taksa za obravnavanje prošenj državljanov Ukrajine za izdajo vizuma znaša 35 EUR.

Zgoraj omenjeni znesek se lahko spremeni v skladu s postopkom iz člena 14(4).

2.   V primeru ponovne uvedbe vizumske obveznosti za državljane EU s strani Ukrajine taksa za vizum, ki jo zaračuna Ukrajina, ni višja od 35 EUR ali dogovorjenega zneska, če se taksa spremeni v skladu s postopkom iz člena 14(4).

3.   Države članice zaračunajo takso v višini 70 EUR za obravnavanje vizumov v primerih, ko prosilec za vizum predloži prošnjo za izdajo vizuma in dokazila v treh dneh pred svojim predvidenim odhodom. To ne velja za primere iz člena 6(4)(b), člena 6(4)(c), člena 6(4)(e), člena 6(4)(f), člena 6(4)(j), člena 6(4)(k) in člena 7(3). Za kategorije iz členov 6(4)(a), 6(4)(d), 6(4)(g), 6(4)(h), 6(4)(i), 6(4)(l) do (n) je taksa v nujnih primerih enaka kot taksa, določena v členu 6(1).

4.   Oprostitve taks za obravnavanje prošenj za izdajo vizuma veljajo za naslednje kategorije oseb:

| (a) | bližnji sorodniki – zakonci, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki državljanov Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic; |
| --- | --- |

(a)

bližnji sorodniki – zakonci, otroci (vključno s posvojenimi), starši (vključno s skrbniki), stari starši in vnuki državljanov Ukrajine, ki zakonito prebivajo na ozemlju držav članic;

| (b) | člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije; |
| --- | --- |

(b)

člani uradnih delegacij, ki v skladu z uradnim povabilom, naslovljenim na Ukrajino, sodelujejo na srečanjih, posvetovanjih, pogajanjih ali programih izmenjav ter na prireditvah, ki jih na ozemlju ene od držav članic pripravijo medvladne organizacije;

| (c) | člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom; |
| --- | --- |

(c)

člani nacionalnih in regionalnih vlad ter parlamentov, ustavnih in vrhovnih sodišč, če niso izvzeti iz vizumske obveznosti s tem sporazumom;

| (d) | učenci, študenti, podiplomski študenti in učitelji za spremstvo, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja; |
| --- | --- |

(d)

učenci, študenti, podiplomski študenti in učitelji za spremstvo, ki potujejo zaradi študija ali strokovnega izobraževanja;

| (e) | invalidi in osebe, ki jih spremljajo, če je to potrebno; |
| --- | --- |

(e)

invalidi in osebe, ki jih spremljajo, če je to potrebno;

| (f) | osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska pri bližnjem sorodniku, ki je hudo bolan; |
| --- | --- |

(f)

osebe, ki so predložile dokazila o nujnosti svojega potovanja iz humanitarnih razlogov, vključno zaradi prejema nujnega zdravljenja, in oseba, ki takšno osebo spremlja, ali zaradi udeležbe na pogrebu bližnjega sorodnika ali zaradi obiska pri bližnjem sorodniku, ki je hudo bolan;

| (g) | udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo; |
| --- | --- |

(g)

udeleženci mednarodnih športnih prireditev in osebe, ki jih spremljajo;

| (h) | udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav; |
| --- | --- |

(h)

udeleženci znanstvenih, kulturnih in umetniških dejavnosti, vključno z univerzitetnimi in drugimi programi izmenjav;

| (i) | udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta; |
| --- | --- |

(i)

udeleženci programov uradnih izmenjav, ki jih organizirajo pobratena mesta;

| (j) | novinarji; |
| --- | --- |

(j)

novinarji;

| (k) | upokojenci; |
| --- | --- |

(k)

upokojenci;

| (l) | vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini; |
| --- | --- |

(l)

vozniki, ki opravljajo storitve mednarodnega prevoza blaga in oseb na ozemlja držav članic z vozili, ki so registrirana v Ukrajini;

| (m) | člani osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic; |
| --- | --- |

(m)

člani osebja na vlaku, hladilnih vozilih in lokomotivah na mednarodnih vlakih, ki potujejo na ozemlja držav članic;

| (n) | otroci, mlajši od 18 let, in vzdrževani otroci, mlajši od 21 let. |
| --- | --- |

(n)

otroci, mlajši od 18 let, in vzdrževani otroci, mlajši od 21 let.

Člen 7

Trajanje postopkov obravnavanja prošenj za izdajo vizuma

1.   Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic sprejmejo odločitev o prošnji za izdajo vizuma v 10 koledarskih dneh od dneva prejema prošnje in dokumentov, potrebnih za izdajo vizuma.

2.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v posameznih primerih podaljša na do 30 koledarskih dni, zlasti kadar je potreben nadaljnji pregled prošnje.

3.   Čas za sprejetje odločitve o prošnji za izdajo vizuma se lahko v nujnih primerih skrajša na 2 delovna dneva ali manj.

Člen 8

Zapustitev v primeru izgubljenih ali ukradenih dokumentov

Državljani Evropske unije in Ukrajine, ki so izgubili svoje osebne dokumente ali katerim so bili ti dokumenti ukradeni med bivanjem na ozemlju Ukrajine ali držav članic, lahko zapustijo to ozemlje z veljavnimi osebnimi dokumenti za prehod meje, ki jih izdajo diplomatska ali konzularna predstavništva držav članic ali Ukrajine, brez vsakršnega vizuma ali drugega dovoljenja.

Člen 9

Podaljšanje vizuma v izrednih okoliščinah

Državljanom Ukrajine, ki zaradi višje sile ne morejo zapustiti ozemlja držav članic do datuma, navedenega v njihovih vizumih, se veljavnost njihovih vizumov brezplačno podaljša v skladu z zakonodajo, ki jo uporablja država prejemnica, za čas, ki je potreben za njihovo vrnitev v državo njihovega prebivališča.

Člen 10

Diplomatski potni listi

1.   Državljani Ukrajine, imetniki veljavnih diplomatskih potnih listov, lahko vstopijo, zapustijo in so v tranzitu prek ozemelj držav članic brez vizumov.

2.   Osebe iz odstavka 1 tega člena lahko bivajo na ozemlju držav članic do 90 dni v obdobju 180 dni.

Člen 11

Ozemeljska veljavnost vizumov

Ob upoštevanju nacionalnih pravil in predpisov o nacionalni varnosti držav članic ter ob upoštevanju pravil EU o vizumih z omejeno ozemeljsko veljavnostjo imajo državljani Ukrajine pravico do potovanj po ozemljih držav članic, ki je enakovredna pravici državljanov Evropske unije.

Člen 12

Skupni odbor za upravljanje Sporazuma

1.   Pogodbenici ustanovita Skupni odbor strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu „Odbor“), ki ga sestavljajo predstavniki Evropske skupnosti in Ukrajine. Skupnost zastopa Komisija Evropskih skupnosti, ki ji pomagajo strokovnjaki iz držav članic.

2.   Naloge Odbora so predvsem:

| (a) | spremljanje izvajanja tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

spremljanje izvajanja tega sporazuma;

| (b) | predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

predlaganje sprememb ali dopolnitev k temu sporazumu;

| (c) | reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe določb tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

reševanje sporov, ki izhajajo iz razlage ali uporabe določb tega sporazuma.

3.   Odbor se sestaja po potrebi na zahtevo ene od pogodbenic in najmanj enkrat letno.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 13

Razmerje Sporazuma do dvostranskih sporazumov med državami članicami in Ukrajino

Od začetka veljavnosti ima ta sporazum prednost pred določbami vseh dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov, ki so bili sklenjeni med posamezno državo članico in Ukrajino, v kolikor določbe slednjih sporazumov ali dogovorov zadevajo vprašanja, obravnavana v tem sporazumu.

Člen 14

Končne določbe

1.   Pogodbenici ratificirata ali odobrita ta sporazum v skladu s svojimi postopki, Sporazum pa začne veljati prvi dan drugega meseca po dnevu, ko se pogodbenici uradno obvestita o zaključku zgoraj omenjenih postopkov.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena ta sporazum začne veljati šele na dan, ko začne veljati Sporazum med Evropsko skupnostjo in Ukrajino o ponovnem sprejemu oseb, če je ta dan kasnejši od dneva iz odstavka 1 tega člena.

3.   Ta sporazum se sklene za nedoločen čas, razen če preneha v skladu z odstavkom 6 tega člena.

4.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim sporazumom pogodbenic. Spremembe začnejo veljati, ko se pogodbenici medsebojno uradno obvestita o zaključku svojih nacionalnih postopkov, potrebnih v ta namen.

5   Vsaka pogodbenica lahko začasno preneha izvajati celotni Sporazum ali njegov del iz razlogov javnega reda, zaščite nacionalne varnosti ali varstva javnega zdravja. O odločitvi o začasnem prenehanju izvajanja uradno obvesti drugo pogodbenico najkasneje 48 ur pred začetkom veljavnosti odločitve. Pogodbenica, ki je začasno prenehala izvajati ta sporazum, nemudoma obvesti drugo pogodbenico, ko razlogi za začasno prenehanje izvajanja prenehajo.

6.   Vsaka pogodbenica lahko odpove ta sporazum s pisnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati 90 dni po takšnem uradnem obvestilu.

V Luxembourgu, dne osemnajstega junija leta dva tisoč sedem, v dvojniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in ukrajinskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Укрaйнa

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l'Ukraine

Per l'Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

3а Уκраїну

Image

PROTOKOL K SPORAZUMU O DRŽAVAH ČLANICAH, KI SCHENGENSKEGA PRAVNEGA REDA NE IZVAJAJO V CELOTI

Tiste države članice, ki jih schengenski pravni red zavezuje, vendar še ne izdajajo schengenskih vizumov, izdajajo nacionalne vizume z veljavnostjo, omejeno na njihovo lastno ozemlje, dokler Svet v ta namen ne izda ustrezne odločitve.

Te države članice lahko v skladu z Odločbo Sveta in Evropskega parlamenta št. 895/2006/ES enostransko priznajo schengenske vizume in dovoljenja za prebivanje za namene tranzita prek njihovih ozemelj.

IZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI O IZDAJANJU VIZUMOV ZA KRATKOROČNO BIVANJE ZA OBISK VOJAŠKIH IN CIVILNIH POKOPALIŠČ

Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic praviloma izdajajo vizume za kratkoročno bivanje za osebe, ki obiskujejo vojaška in civilna pokopališča, za čas do 14 dni.

SKUPNA IZJAVA GLEDE DANSKE

Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja za postopke za izdajanje vizumov na diplomatsko-konzularnih predstavništvih Kraljevine Danske.

V teh okoliščinah je zaželeno, da organi Danske in Ukrajine nemudoma sklenejo dvostranski sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov s podobnimi pogoji, kakor so v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Ukrajino.

SKUPNA IZJAVA GLEDE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA IN IRSKE

Pogodbenici sta seznanjeni, da se ta sporazum ne uporablja na ozemljih Združenega kraljestva ter Irske.

V teh okoliščinah je zaželeno, da organi Združenega kraljestva, Irske ter Ukrajine sklenejo dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov.

SKUPNA IZJAVA GLEDE ISLANDIJE IN NORVEŠKE

Pogodbenici sta seznanjeni s tesnimi odnosi med Evropsko skupnostjo ter Norveško in Islandijo, zlasti na podlagi Sporazuma z dne 18. maja 1999 o pridružitvi teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

V teh okoliščinah je zaželeno, da organi Norveške, Islandije in Ukrajine nemudoma sklenejo dvostranske sporazume o poenostavitvi izdajanja vizumov s podobnimi pogoji, kakor so v Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Ukrajino.

IZJAVA KOMISIJE O UTEMELJITVI ODLOČITVE O ZAVRNITVI VIZUMA

Ob priznavanju pomembnosti transparentnosti za prosilce za vizum Evropska komisija poudarja, da je bil 19. julija 2006 sprejet zakonodajni predlog o prenovi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatsko-konzularna predstavništva, ki obravnava utemeljitev zavrnitev vizumov in možnosti pritožbe.

IZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI O DOSTOPU PROSILCEV ZA VIZUM IN USKLADITVI INFORMACIJ O POSTOPKIH ZA IZDAJO VIZUMOV ZA KRATKOROČNO BIVANJE IN DOKUMENTIH, KI JIH JE TREBA PREDLOŽITI S PROŠNJO ZA IZDAJO VIZUMA ZA KRATKOROČNO BIVANJE

Ob priznavanju pomembnosti transparentnosti za prosilce za vizum Evropska skupnost poudarja, da je Evropska komisija 19. julija 2006 sprejela zakonodajni predlog o prenovi Skupnih konzularnih navodil o vizumih za diplomatsko-konzularna predstavništva, ki obravnava pogoje dostopa prosilcev za vizum do diplomatsko-konzularnih predstavništev držav članic.

Evropska skupnost meni, da je treba glede informacij, ki jih je treba zagotoviti prosilcem za vizum, sprejeti ustrezne ukrepe:

| — | Na splošno je treba za prosilce zbrati osnovne informacije o postopkih in pogojih za prošnje za izdajo vizuma ter o veljavnosti vizumov. |
| --- | --- |

—

Na splošno je treba za prosilce zbrati osnovne informacije o postopkih in pogojih za prošnje za izdajo vizuma ter o veljavnosti vizumov.

| — | Evropska skupnost bo sestavila seznam minimalnih zahtev za zagotovitev, da imajo ukrajinski prosilci na voljo usklajene in enotne osnovne informacije ter da se od njih zahteva predložitev načeloma enakih dokazil. |
| --- | --- |

—

Evropska skupnost bo sestavila seznam minimalnih zahtev za zagotovitev, da imajo ukrajinski prosilci na voljo usklajene in enotne osnovne informacije ter da se od njih zahteva predložitev načeloma enakih dokazil.

Zgoraj omenjene informacije je treba razširiti v javnosti (na oglasnih deskah konzulatov, v obliki letakov, na spletnih straneh itd.).

Diplomatsko-konzularna predstavništva držav članic zagotovijo informacije o obstoječih možnostih v okviru schengenskega pravnega reda za poenostavitev izdajanja vizumov za kratkoročno bivanje za vsak primer posebej.

OSNUTEK POLITIČNE DEKLARACIJE O OBMEJNEM PROMETU

DEKLARACIJA POLJSKE, MADŽARSKE, SLOVAŠKE IN ROMUNIJE

Republika Madžarska, Republika Poljska, Slovaška republika ter Romunija od dneva pristopa k EU izražajo svojo pripravljenost, da začnejo pogajanja o dvostranskih sporazumih z Ukrajino za namen izvrševanja režima obmejnega prometa, določenega z Uredbo ES z dne 5. oktobra 2006 o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi Schengenske konvencije.

---

Komisija

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/77

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. septembra 2007

v zvezi s postopkom na podlagi člena 81 Pogodbe ES

(Zadeva COMP/E-2/39.141 – Fiat)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 4274)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2007/841/ES)

| (1) | Ta odločba, sprejeta v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1), je naslovljena na družbo Fiat Auto SpA (v nadaljevanju „Fiat“) in se nanaša na zagotavljanje tehničnih informacij za popravilo vozil blagovnih znamk Fiat, Alfa Romeo in Lancia. |
| --- | --- |

(1)

Ta odločba, sprejeta v skladu s členom 9(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1), je naslovljena na družbo Fiat Auto SpA (v nadaljevanju „Fiat“) in se nanaša na zagotavljanje tehničnih informacij za popravilo vozil blagovnih znamk Fiat, Alfa Romeo in Lancia.

| (2) | Tehnične informacije so sestavljene iz podatkov, postopkov in navodil, ki so potrebni za pregled, popravilo in zamenjavo neustreznih/pokvarjenih/izrabljenih delov motornega vozila ali za odpravo okvar katerih koli sistemov vozila. Vključujejo sedem glavnih kategorij:






  — | osnovne parametre (dokumentacijo o vseh referenčnih vrednostih in nastavljenih vrednostih v zvezi z vozilom, ki jih je mogoče izmeriti, na primer nastavitve navora, meritve reže med zavorno oblogo in bobnom, hidravlični in pnevmatski tlak), |
| --- | --- | --- |

(2)

Tehnične informacije so sestavljene iz podatkov, postopkov in navodil, ki so potrebni za pregled, popravilo in zamenjavo neustreznih/pokvarjenih/izrabljenih delov motornega vozila ali za odpravo okvar katerih koli sistemov vozila. Vključujejo sedem glavnih kategorij:

—

osnovne parametre (dokumentacijo o vseh referenčnih vrednostih in nastavljenih vrednostih v zvezi z vozilom, ki jih je mogoče izmeriti, na primer nastavitve navora, meritve reže med zavorno oblogo in bobnom, hidravlični in pnevmatski tlak),

| — | načrte in opise faz popravil in vzdrževanja (servisni priročniki, tehnični dokumenti, kot so načrti dela, opisi orodij, ki se uporabljajo za določeno popravilo, in načrti, kot so vezalni načrti ali hidravlika), |
| --- | --- |

—

načrte in opise faz popravil in vzdrževanja (servisni priročniki, tehnični dokumenti, kot so načrti dela, opisi orodij, ki se uporabljajo za določeno popravilo, in načrti, kot so vezalni načrti ali hidravlika),

| — | preizkušanje in diagnosticiranje (vključno s šiframi za diagnosticiranje napak/odpravljanje napak, programsko opremo in drugimi potrebnimi informacijami za diagnosticiranje napak na vozilih) – veliko teh informacij, vendar ne vse, je vsebovanih v specializiranih elektronskih orodjih, |
| --- | --- |

—

preizkušanje in diagnosticiranje (vključno s šiframi za diagnosticiranje napak/odpravljanje napak, programsko opremo in drugimi potrebnimi informacijami za diagnosticiranje napak na vozilih) – veliko teh informacij, vendar ne vse, je vsebovanih v specializiranih elektronskih orodjih,

| — | šifre, programsko opremo in druge informacije, ki so potrebne za reprogramiranje, ponovno nastavljanje ali ponovni zagon električnih krmilnih enot (ECU – „electronic control units“), nameščenih na vozilu. Ta kategorija je povezana s prejšnjo, saj se z istimi elektronskimi orodji pogosto diagnosticira napako in nato prek električnih krmilnih enot izvede prilagoditve, potrebne za njeno odpravo, |
| --- | --- |

—

šifre, programsko opremo in druge informacije, ki so potrebne za reprogramiranje, ponovno nastavljanje ali ponovni zagon električnih krmilnih enot (ECU – „electronic control units“), nameščenih na vozilu. Ta kategorija je povezana s prejšnjo, saj se z istimi elektronskimi orodji pogosto diagnosticira napako in nato prek električnih krmilnih enot izvede prilagoditve, potrebne za njeno odpravo,

| — | informacije o rezervnih delih, vključno s katalogi rezervnih delov s šiframi in opisi, in metode identifikacije vozil (to je podatki, povezanimi z določenim vozilom, ki serviserjem omogočajo identifikacijo posameznih šifer za dele, nameščene med sestavo vozila, in identifikacijo ustreznih šifer za skladne prvotne nadomestne dele za zadevno vozilo), |
| --- | --- |

—

informacije o rezervnih delih, vključno s katalogi rezervnih delov s šiframi in opisi, in metode identifikacije vozil (to je podatki, povezanimi z določenim vozilom, ki serviserjem omogočajo identifikacijo posameznih šifer za dele, nameščene med sestavo vozila, in identifikacijo ustreznih šifer za skladne prvotne nadomestne dele za zadevno vozilo),

| — | posebne informacije (pozive kupcem k vračilu vozil in obveščanje o pogostih napakah), |
| --- | --- |

—

posebne informacije (pozive kupcem k vračilu vozil in obveščanje o pogostih napakah),

| — | gradivo za usposabljanje. |
| --- | --- |

—

gradivo za usposabljanje.

| (3) | Komisija je postopek sprožila decembra 2006 in Fiatu poslala predhodno oceno, v kateri je izrazila predhodno stališče, da sporazumi Fiata z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, zbujajo skrbi glede skladnosti s členom 81(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je postopek sprožila decembra 2006 in Fiatu poslala predhodno oceno, v kateri je izrazila predhodno stališče, da sporazumi Fiata z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, zbujajo skrbi glede skladnosti s členom 81(1) Pogodbe ES.

| (4) | Kakor je razvidno iz predhodne ocene Komisije, Fiat verjetno ni objavil določenih vrst tehničnih informacij o popravilih še dolgo po koncu prehodnega obdobja, določenega v Uredbi Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (2). Poleg tega v trenutku, ko je Komisija sprožila preiskavo, Fiat še vedno ni vzpostavil učinkovitega sistema, ki bi neodvisnim serviserjem omogočal dostop do tehničnih informacij o popravilih in bi bil ločen od drugih storitev. Čeprav je Fiat med preiskavo Komisije izboljšal dostopnost do svojih tehničnih informacij, zlasti s spletnimi stranmi („spletna stran s tehničnimi informacijami“), oblikovanimi v ta namen junija 2005, so se zdele informacije, na voljo neodvisnim serviserjem, še vedno nepopolne. |
| --- | --- |

(4)

Kakor je razvidno iz predhodne ocene Komisije, Fiat verjetno ni objavil določenih vrst tehničnih informacij o popravilih še dolgo po koncu prehodnega obdobja, določenega v Uredbi Komisije (ES) št. 1400/2002 z dne 31. julija 2002 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za skupine vertikalnih sporazumov in usklajenih ravnanj na področju motornih vozil (2). Poleg tega v trenutku, ko je Komisija sprožila preiskavo, Fiat še vedno ni vzpostavil učinkovitega sistema, ki bi neodvisnim serviserjem omogočal dostop do tehničnih informacij o popravilih in bi bil ločen od drugih storitev. Čeprav je Fiat med preiskavo Komisije izboljšal dostopnost do svojih tehničnih informacij, zlasti s spletnimi stranmi („spletna stran s tehničnimi informacijami“), oblikovanimi v ta namen junija 2005, so se zdele informacije, na voljo neodvisnim serviserjem, še vedno nepopolne.

| (5) | Predhodna ocena je pokazala, da sta ustrezna trga, na katera vpliva zadevna praksa, trg za zagotavljanje storitev popravila in vzdrževanja osebnih avtomobilov ter trg za zagotavljanje tehničnih informacij serviserjem. Fiatove pooblaščene mreže so imele zelo velike tržne deleže na prvem od teh trgov, na drugem trgu pa je bil Fiat edini dobavitelj, ki je lahko ponujal vse tehnične informacije, ki jih potrebujejo serviserji njegovih vozil. |
| --- | --- |

(5)

Predhodna ocena je pokazala, da sta ustrezna trga, na katera vpliva zadevna praksa, trg za zagotavljanje storitev popravila in vzdrževanja osebnih avtomobilov ter trg za zagotavljanje tehničnih informacij serviserjem. Fiatove pooblaščene mreže so imele zelo velike tržne deleže na prvem od teh trgov, na drugem trgu pa je bil Fiat edini dobavitelj, ki je lahko ponujal vse tehnične informacije, ki jih potrebujejo serviserji njegovih vozil.

| (6) | Sporazumi Fiata o servisnih storitvah in distribuciji rezervnih delov zahtevajo, da člani pooblaščene mreže izvajajo vse storitve popravil, povezane z blagovno znamko, in delujejo kot trgovci na debelo z rezervnimi deli. Ker Fiat neodvisnim serviserjem ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, je Komisija zaskrbljena, da bi se lahko morebitni negativni učinki, ki nastanejo zaradi takšnih sporazumov, še povečali, s čimer bi se izključila podjetja, ki bi bila pripravljena in zmožna ponujati storitve popravil prek drugačnega poslovnega modela. |
| --- | --- |

(6)

Sporazumi Fiata o servisnih storitvah in distribuciji rezervnih delov zahtevajo, da člani pooblaščene mreže izvajajo vse storitve popravil, povezane z blagovno znamko, in delujejo kot trgovci na debelo z rezervnimi deli. Ker Fiat neodvisnim serviserjem ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, je Komisija zaskrbljena, da bi se lahko morebitni negativni učinki, ki nastanejo zaradi takšnih sporazumov, še povečali, s čimer bi se izključila podjetja, ki bi bila pripravljena in zmožna ponujati storitve popravil prek drugačnega poslovnega modela.

| (7) | V skladu s predhodnim sklepom Komisije je bilo ugotovljeno, da ureditev Fiata za zagotavljanje tehničnih informacij neodvisnim serviserjem ne ustreza potrebam neodvisnih serviserjev bodisi glede obsega razpoložljivih informacij bodisi glede njihove dostopnosti in da bi lahko takšna praksa skupaj s podobnimi praksami drugih proizvajalcev avtomobilov prispevala k zmanjšanju tržnega deleža neodvisnih serviserjev. To bi lahko znatno škodovalo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen popravil, manjše izbire servisnih delavnic, morebitnih vprašanj glede varnosti in pomanjkanja dostopa do inovativnih servisnih delavnic. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s predhodnim sklepom Komisije je bilo ugotovljeno, da ureditev Fiata za zagotavljanje tehničnih informacij neodvisnim serviserjem ne ustreza potrebam neodvisnih serviserjev bodisi glede obsega razpoložljivih informacij bodisi glede njihove dostopnosti in da bi lahko takšna praksa skupaj s podobnimi praksami drugih proizvajalcev avtomobilov prispevala k zmanjšanju tržnega deleža neodvisnih serviserjev. To bi lahko znatno škodovalo potrošnikom v smislu precejšnjega zmanjšanja izbire rezervnih delov, višjih cen popravil, manjše izbire servisnih delavnic, morebitnih vprašanj glede varnosti in pomanjkanja dostopa do inovativnih servisnih delavnic.

| (8) | Ker Fiat neodvisnim serviserjem poleg tega očitno ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, to lahko povzroči, da sporazumi z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, ne bi bili obravnavani v skladu z izjemo, ki jo dopušča Uredba (ES) št. 1400/2002, saj v skladu s členom 4(2) Uredbe takšna izjema ne velja, če dobavitelj motornih vozil neodvisnim izvajalcem noče omogočiti dostopa do kakršnih koli tehničnih informacij, diagnostične in druge opreme, orodja, vključno z ustrezno programsko opremo, ali usposabljanja, ki so potrebni za popravljanje in vzdrževanje teh motornih vozil. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26 Uredbe, se pogoji za dostop ne smejo razlikovati med pooblaščenimi in neodvisnimi izvajalci. |
| --- | --- |

(8)

Ker Fiat neodvisnim serviserjem poleg tega očitno ni zagotovil ustreznega dostopa do tehničnih informacij, to lahko povzroči, da sporazumi z njegovimi partnerji, ki izvajajo poprodajne storitve, ne bi bili obravnavani v skladu z izjemo, ki jo dopušča Uredba (ES) št. 1400/2002, saj v skladu s členom 4(2) Uredbe takšna izjema ne velja, če dobavitelj motornih vozil neodvisnim izvajalcem noče omogočiti dostopa do kakršnih koli tehničnih informacij, diagnostične in druge opreme, orodja, vključno z ustrezno programsko opremo, ali usposabljanja, ki so potrebni za popravljanje in vzdrževanje teh motornih vozil. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26 Uredbe, se pogoji za dostop ne smejo razlikovati med pooblaščenimi in neodvisnimi izvajalci.

| (9) | Komisija je sprejela predhodno stališče, da zaradi pomanjkljivega dostopa do tehničnih informacij o popravilih ni verjetno, da bi se za sporazume med Fiatom in pooblaščenimi serviserji upoštevala določba člena 81(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je sprejela predhodno stališče, da zaradi pomanjkljivega dostopa do tehničnih informacij o popravilih ni verjetno, da bi se za sporazume med Fiatom in pooblaščenimi serviserji upoštevala določba člena 81(3) Pogodbe.

| (10) | Fiat je 22. januarja 2007 Komisiji ponudil zaveze, da bi upošteval njene pomisleke glede konkurence iz predhodne ocene. |
| --- | --- |

(10)

Fiat je 22. januarja 2007 Komisiji ponudil zaveze, da bi upošteval njene pomisleke glede konkurence iz predhodne ocene.

| (11) | V skladu s temi zavezami je načelo, ki določa obseg informacij, ki jih je treba posredovati, načelo nediskriminacije med neodvisnimi in pooblaščenimi serviserji. Tako bo Fiat omogočil, da bodo vse tehnične informacije, orodja, oprema, programska oprema in usposabljanje, ki jih Fiat zagotavlja ali se v njegovem imenu zagotavljajo pooblaščenim serviserjem in/ali neodvisnim uvoznikom v vsaki državi članici EU ter so potrebni za popravljanje in vzdrževanje njegovih vozil, na voljo tudi neodvisnim serviserjem. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s temi zavezami je načelo, ki določa obseg informacij, ki jih je treba posredovati, načelo nediskriminacije med neodvisnimi in pooblaščenimi serviserji. Tako bo Fiat omogočil, da bodo vse tehnične informacije, orodja, oprema, programska oprema in usposabljanje, ki jih Fiat zagotavlja ali se v njegovem imenu zagotavljajo pooblaščenim serviserjem in/ali neodvisnim uvoznikom v vsaki državi članici EU ter so potrebni za popravljanje in vzdrževanje njegovih vozil, na voljo tudi neodvisnim serviserjem.

| (12) | Zaveze določajo, da „tehnične informacije“ v smislu člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 zajemajo vse informacije, zagotovljene pooblaščenim serviserjem za popravljanje in vzdrževanje motornih vozil znamk Fiat, Alfa Romeo in Lancia. Konkretni primeri vključujejo programsko opremo, šifre napak in druge parametre, skupaj s posodobitvami, potrebnimi za delo z električnimi krmilnimi enotami, namenjenimi uvedbi ali ponovni vzpostavitvi nastavitev, ki jih priporoča Fiat, metode identifikacije vozil, kataloge rezervnih delov, praktične rešitve, ki so posledica izkušenj in se nanašajo na težave, ki so značilne za določen model ali serijo, ter pozive kupcem k vračilu vozil ali druga obvestila, ki določajo popravila, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži. |
| --- | --- |

(12)

Zaveze določajo, da „tehnične informacije“ v smislu člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 zajemajo vse informacije, zagotovljene pooblaščenim serviserjem za popravljanje in vzdrževanje motornih vozil znamk Fiat, Alfa Romeo in Lancia. Konkretni primeri vključujejo programsko opremo, šifre napak in druge parametre, skupaj s posodobitvami, potrebnimi za delo z električnimi krmilnimi enotami, namenjenimi uvedbi ali ponovni vzpostavitvi nastavitev, ki jih priporoča Fiat, metode identifikacije vozil, kataloge rezervnih delov, praktične rešitve, ki so posledica izkušenj in se nanašajo na težave, ki so značilne za določen model ali serijo, ter pozive kupcem k vračilu vozil ali druga obvestila, ki določajo popravila, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži.

| (13) | Dostop do orodij zajema dostop do elektronskih diagnostičnih in drugih orodij za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi periodičnimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja. |
| --- | --- |

(13)

Dostop do orodij zajema dostop do elektronskih diagnostičnih in drugih orodij za popravila, vključno s povezano programsko opremo in njenimi periodičnimi posodobitvami ter poprodajnimi storitvami za takšna orodja.

| (14) | Zaveze so za Fiat in z njim povezane družbe zavezujoče, vendar neodvisnih uvoznikov blagovnih znamk Fiatovih vozil ne zavezujejo neposredno. Fiat se je zato strinjal, da si bo v tistih državah članicah, kjer distribuira vozila znamk Fiat, Alfa Romeo in/ali Lancia prek neodvisnih uvoznikov, po najboljših močeh prizadeval pogodbeno zavezati te družbe, da Fiatu pošljejo vse tehnične informacije ali jezikovne različice tehničnih informacij, ki so jih poslale pooblaščenim serviserjem v zadevni državi članici. Fiat se je zavezal, da bo na svoji spletni strani s tehničnimi informacijami nemudoma objavil te tehnične informacije ali jezikovne različice. |
| --- | --- |

(14)

Zaveze so za Fiat in z njim povezane družbe zavezujoče, vendar neodvisnih uvoznikov blagovnih znamk Fiatovih vozil ne zavezujejo neposredno. Fiat se je zato strinjal, da si bo v tistih državah članicah, kjer distribuira vozila znamk Fiat, Alfa Romeo in/ali Lancia prek neodvisnih uvoznikov, po najboljših močeh prizadeval pogodbeno zavezati te družbe, da Fiatu pošljejo vse tehnične informacije ali jezikovne različice tehničnih informacij, ki so jih poslale pooblaščenim serviserjem v zadevni državi članici. Fiat se je zavezal, da bo na svoji spletni strani s tehničnimi informacijami nemudoma objavil te tehnične informacije ali jezikovne različice.

| (15) | V skladu z uvodno izjavo 26 Uredbe (ES) št. 1400/2002 ni treba, da bi Fiat neodvisnim serviserjem zagotovil tehnične informacije, ki bi tretji osebi omogočile, da obide ali onemogoči vgrajene protivlomne naprave in/ali rekalibrira (3) elektronske naprave ali nedovoljeno posega v naprave, ki omejujejo hitrost motornega vozila. Kakor vsako izjemo v zakonodaji EU, je treba uvodno izjavo 26 razlagati ozko. V zavezah je poudarjeno, da, če bi se Fiat skliceval na to izjemo kot razlog, zaradi katerega nekaterih tehničnih informacij ne bi razkril neodvisnim serviserjem, bi se tako zavezal, da bo poskrbel, da bo količina nerazkritih informacij omejena na stopnjo, ki je potrebna za zagotavljanje zaščite, opisane v uvodni izjavi 26, ter da pomanjkanje zadevnih informacij neodvisnim serviserjem ne bo preprečevalo izvajanja del na napravah, ki niso naštete v uvodni izjavi 26, še zlasti dela na napravah, kot so električne krmilne enote za upravljanje motorjev, zračne zaščitne blazine, zatezniki varnostnih pasov ali elementi centralnega zaklepanja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z uvodno izjavo 26 Uredbe (ES) št. 1400/2002 ni treba, da bi Fiat neodvisnim serviserjem zagotovil tehnične informacije, ki bi tretji osebi omogočile, da obide ali onemogoči vgrajene protivlomne naprave in/ali rekalibrira (3) elektronske naprave ali nedovoljeno posega v naprave, ki omejujejo hitrost motornega vozila. Kakor vsako izjemo v zakonodaji EU, je treba uvodno izjavo 26 razlagati ozko. V zavezah je poudarjeno, da, če bi se Fiat skliceval na to izjemo kot razlog, zaradi katerega nekaterih tehničnih informacij ne bi razkril neodvisnim serviserjem, bi se tako zavezal, da bo poskrbel, da bo količina nerazkritih informacij omejena na stopnjo, ki je potrebna za zagotavljanje zaščite, opisane v uvodni izjavi 26, ter da pomanjkanje zadevnih informacij neodvisnim serviserjem ne bo preprečevalo izvajanja del na napravah, ki niso naštete v uvodni izjavi 26, še zlasti dela na napravah, kot so električne krmilne enote za upravljanje motorjev, zračne zaščitne blazine, zatezniki varnostnih pasov ali elementi centralnega zaklepanja.

| (16) | Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 določa, da morajo biti tehnične informacije na voljo sorazmerno s potrebami neodvisnih serviserjev. To zajema pošiljanje ločenih informacij ter oblikovanje cen, pri čemer se upošteva, v kakšnem obsegu neodvisni serviserji uporabljajo te informacije. |
| --- | --- |

(16)

Člen 4(2) Uredbe (ES) št. 1400/2002 določa, da morajo biti tehnične informacije na voljo sorazmerno s potrebami neodvisnih serviserjev. To zajema pošiljanje ločenih informacij ter oblikovanje cen, pri čemer se upošteva, v kakšnem obsegu neodvisni serviserji uporabljajo te informacije.

| (17) | V skladu s tem načelom zaveze določajo, da bo Fiat na spletno stran s tehničnimi informacijami vključil vse tehnične informacije, povezane z modeli, ki so bili dani na trg po letu 1996, in zagotovil, da bodo vse posodobljene tehnične informacije vedno na voljo na zadevni spletni strani ali vsaki spletni strani, ki bi jo zamenjala. Poleg tega bo Fiat poskrbel, da bo spletna stran vedno dosegljiva brez težav in bo zmeraj opremljena z enako uspešnimi metodami, kot se uporabljajo za zagotavljanje tehničnih informacij članom njegovih pooblaščenih mrež. Kadar Fiat ali družba, ki Fiat zastopa, da na voljo tehnično informacijo pooblaščenim serviserjem v določenem jeziku EU, bo Fiat zagotovil, da se ta jezikovna različica nemudoma objavi na spletni strani s tehničnimi informacijami. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s tem načelom zaveze določajo, da bo Fiat na spletno stran s tehničnimi informacijami vključil vse tehnične informacije, povezane z modeli, ki so bili dani na trg po letu 1996, in zagotovil, da bodo vse posodobljene tehnične informacije vedno na voljo na zadevni spletni strani ali vsaki spletni strani, ki bi jo zamenjala. Poleg tega bo Fiat poskrbel, da bo spletna stran vedno dosegljiva brez težav in bo zmeraj opremljena z enako uspešnimi metodami, kot se uporabljajo za zagotavljanje tehničnih informacij članom njegovih pooblaščenih mrež. Kadar Fiat ali družba, ki Fiat zastopa, da na voljo tehnično informacijo pooblaščenim serviserjem v določenem jeziku EU, bo Fiat zagotovil, da se ta jezikovna različica nemudoma objavi na spletni strani s tehničnimi informacijami.

| (18) | Na spletni strani s tehničnimi informacijami še ni naslednjih treh kategorij tehničnih informacij, a se je Fiat zavezal, da jih bo objavil do 31. decembra 2007:






  — | prevodov tehničnih informacij v lokalne jezike, ki jih Fiat še nima na razpolago, vendar jih morajo zagotoviti njegovi neodvisni uvozniki v zadevne države članice EU, |
| --- | --- | --- |

(18)

Na spletni strani s tehničnimi informacijami še ni naslednjih treh kategorij tehničnih informacij, a se je Fiat zavezal, da jih bo objavil do 31. decembra 2007:

—

prevodov tehničnih informacij v lokalne jezike, ki jih Fiat še nima na razpolago, vendar jih morajo zagotoviti njegovi neodvisni uvozniki v zadevne države članice EU,

| — | obvestil o popravilih, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži, in |
| --- | --- |

—

obvestil o popravilih, ki se lahko brezplačno opravijo v pooblaščeni servisni mreži, in

| — | seznama centrov za mediacijo iz odstavka 21 spodaj. |
| --- | --- |

—

seznama centrov za mediacijo iz odstavka 21 spodaj.

| (19) | Zaveze določajo, da bo struktura cen dostopa do strani, ki jih bo zahteval Fiat, temeljila na stroških letne naročnine na celoten paket zgoščenk, ki jih Fiat zagotavlja pooblaščenim serviserjem, kar znaša 3 356 EUR plus 65 EUR za katalog rezervnih delov ter dodatnih 134 EUR za mesečno naročnino za posodobitve. Vendar se Fiat zaradi upoštevanja zahteve sorazmernosti iz Uredbe strinja, da bo za dostop zagotovil sorazmerno razčlenitev na mesečno, dnevno in urno časovno okno, in sicer s cenami 3 EUR na uro, 22 EUR na dan in 350 EUR na mesec za vsako vrsto vozila. Fiat se strinja, da bo v času veljave zavez ohranil to strukturo cen dostopa in ne bo povišal cen za več kot povprečno stopnjo inflacije v EU. |
| --- | --- |

(19)

Zaveze določajo, da bo struktura cen dostopa do strani, ki jih bo zahteval Fiat, temeljila na stroških letne naročnine na celoten paket zgoščenk, ki jih Fiat zagotavlja pooblaščenim serviserjem, kar znaša 3 356 EUR plus 65 EUR za katalog rezervnih delov ter dodatnih 134 EUR za mesečno naročnino za posodobitve. Vendar se Fiat zaradi upoštevanja zahteve sorazmernosti iz Uredbe strinja, da bo za dostop zagotovil sorazmerno razčlenitev na mesečno, dnevno in urno časovno okno, in sicer s cenami 3 EUR na uro, 22 EUR na dan in 350 EUR na mesec za vsako vrsto vozila. Fiat se strinja, da bo v času veljave zavez ohranil to strukturo cen dostopa in ne bo povišal cen za več kot povprečno stopnjo inflacije v EU.

| (20) | Zaveze Fiata veljajo ne glede na trenutne ali prihodnje zahteve, določene z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki bi lahko razširila področje uporabe tehničnih informacij, ki jih mora Fiat zagotoviti neodvisnim izvajalcem, in/ali določala ugodnejše načine za zagotavljanje takšnih informacij. |
| --- | --- |

(20)

Zaveze Fiata veljajo ne glede na trenutne ali prihodnje zahteve, določene z zakonodajo Skupnosti ali nacionalno zakonodajo, ki bi lahko razširila področje uporabe tehničnih informacij, ki jih mora Fiat zagotoviti neodvisnim izvajalcem, in/ali določala ugodnejše načine za zagotavljanje takšnih informacij.

| (21) | Fiat se zaveže, da bo na zahtevo neodvisnega serviserja ali združenja takšnih serviserjev sprejel mehanizem mediacije za reševanje sporov v zvezi z zagotavljanjem tehničnih informacij. Mediacija bo potekala v državi članici, kjer ima sedež stranka, ki zahteva mediacijo, in po pravilih priznanega lokalnega centra za mediacijo. Mediacija ne vpliva na pravico do vložitve tožbe na pristojnem nacionalnem sodišču. |
| --- | --- |

(21)

Fiat se zaveže, da bo na zahtevo neodvisnega serviserja ali združenja takšnih serviserjev sprejel mehanizem mediacije za reševanje sporov v zvezi z zagotavljanjem tehničnih informacij. Mediacija bo potekala v državi članici, kjer ima sedež stranka, ki zahteva mediacijo, in po pravilih priznanega lokalnega centra za mediacijo. Mediacija ne vpliva na pravico do vložitve tožbe na pristojnem nacionalnem sodišču.

| (22) | V Odločbi se ugotavlja, da zaradi zavez ni več razlogov za ukrepanje s strani Komisije. Zaveze bodo zavezujoče do 31. maja 2010. |
| --- | --- |

(22)

V Odločbi se ugotavlja, da zaradi zavez ni več razlogov za ukrepanje s strani Komisije. Zaveze bodo zavezujoče do 31. maja 2010.

| (23) | Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je izdal pozitivno mnenje 9. julija 2007. |
| --- | --- |

(23)

Svetovalni odbor za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje je izdal pozitivno mnenje 9. julija 2007.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 411/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 1).

(2)  UL L 203, 1.8.2002, str. 30.

(3)  Tj. spremeni prvotne nastavitve električnih krmilnih enot drugače, kot priporoča Fiat.

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/80

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 6. decembra 2007

o spremembi Odločbe 2004/4/ES o začasni dovolitvi državam članicam, da sprejmejo nujne ukrepe proti razširjanju Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith v zvezi z Egiptom

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 5898)

(2007/842/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) je vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Skupnost načelno prepovedan. Vendar je bil za uvozno sezono 2006/2007 vnos takih gomoljev v Skupnost dovoljen iz „neokuženih območij“ in ob upoštevanju posebnih pogojev. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Odločbo Komisije 2004/4/ES (2) je vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz Egipta v Skupnost načelno prepovedan. Vendar je bil za uvozno sezono 2006/2007 vnos takih gomoljev v Skupnost dovoljen iz „neokuženih območij“ in ob upoštevanju posebnih pogojev.

| (2) | Med uvozno sezono 2006/2007 je bil zabeležen en primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. |
| --- | --- |

(2)

Med uvozno sezono 2006/2007 je bil zabeležen en primer Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

| (3) | Egipt se je zadovoljivo odzval na ta primer. Za uvozno sezono 2007/2008 je bilo ustrezno območje odstranjeno s seznama „neokuženih območij“. |
| --- | --- |

(3)

Egipt se je zadovoljivo odzval na ta primer. Za uvozno sezono 2007/2008 je bilo ustrezno območje odstranjeno s seznama „neokuženih območij“.

| (4) | Glede na podatke, ki jih je zagotovil Egipt, Komisija meni, da ni tveganja širjenja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith z vnosom gomoljev Solanum tuberosum L. v Skupnost iz „neokuženih območij“ Egipta, če so izpolnjeni nekateri pogoji. |
| --- | --- |

(4)

Glede na podatke, ki jih je zagotovil Egipt, Komisija meni, da ni tveganja širjenja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith z vnosom gomoljev Solanum tuberosum L. v Skupnost iz „neokuženih območij“ Egipta, če so izpolnjeni nekateri pogoji.

| (5) | Vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Skupnost je zato treba dovoliti za uvozno sezono 2007/2008. |
| --- | --- |

(5)

Vnos gomoljev Solanum tuberosum L. s poreklom iz „neokuženih območij“ Egipta v Skupnost je zato treba dovoliti za uvozno sezono 2007/2008.

| (6) | Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2004/4/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2004/4/ES se spremeni:

| 1. | v odstavku1 člena 2 se „2006/2007“ nadomesti z „2007/2008“; |
| --- | --- |

1.

v odstavku1 člena 2 se „2006/2007“ nadomesti z „2007/2008“;

| 2. | v členu 4 se „31. avgustom 2007“ nadomesti z „31. avgustom 2008“; |
| --- | --- |

2.

v členu 4 se „31. avgustom 2007“ nadomesti z „31. avgustom 2008“;

| 3. | v členu 7 se „30. septembra 2007“ nadomesti s „30. septembra 2008“; |
| --- | --- |

3.

v členu 7 se „30. septembra 2007“ nadomesti s „30. septembra 2008“;

| 4. | Priloga se spremeni:






  (a) | v točki 1(b)(iii) se „2006/2007“ nadomesti z „2007/2008“; |
| --- | --- | --- |

4.

Priloga se spremeni:

(a)

v točki 1(b)(iii) se „2006/2007“ nadomesti z „2007/2008“;

| (b) | v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2007“ nadomesti s „1. januarjem 2008“; |
| --- | --- |

(b)

v drugi alinei točke 1(b)(iii) se „1. januarjem 2007“ nadomesti s „1. januarjem 2008“;

| (c) | v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2007“ nadomesti s „1. januarjem 2008“. |
| --- | --- |

(c)

v točki 1(b)(xii) se „1. januarjem 2007“ nadomesti s „1. januarjem 2008“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/41/ES (UL L 169, 29.6.2007, str. 51).

1

(2)  UL L 2, 6.1.2004, str. 50. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2006/749/ES (UL L 302, 1.11.2006, str. 47).

2

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/81

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. decembra 2007

o odobritvi programov nadzora za Salmonello v matičnih jatah Gallus gallus v nekaterih tretjih državah v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta in o spremembi Odločbe 2006/696/ES v zvezi z nekaterimi zahtevami javnozdravstvenega varstva pri uvozu perutnine in valilnih jajc

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6094)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/843/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru Salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1), in zlasti člena 10(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (3), in zlasti člena 11(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 2160/2003, ki se prenašajo z živili, določa zahteve za nadzor Salmonelle v različnih populacijah perutnine v državah članicah. Zahteve veljajo za države članice od datumov, določenih v Prilogi I navedene uredbe, zlasti 18 mesecev po tem, ko je bil oblikovan cilj za zmanjšanje razširjenosti Salmonele. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 2160/2003, ki se prenašajo z živili, določa zahteve za nadzor Salmonelle v različnih populacijah perutnine v državah članicah. Zahteve veljajo za države članice od datumov, določenih v Prilogi I navedene uredbe, zlasti 18 mesecev po tem, ko je bil oblikovan cilj za zmanjšanje razširjenosti Salmonele.

| (2) | Cilj za takšno zmanjšanje velja za matične jate Gallus gallus od 1. julija 2005 v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 (4), za kokoši nesnice od 1. avgusta 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 1168/2006 in za pitovne piščance od 1. julija 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 646/2007 (5). |
| --- | --- |

(2)

Cilj za takšno zmanjšanje velja za matične jate Gallus gallus od 1. julija 2005 v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2005 (4), za kokoši nesnice od 1. avgusta 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 1168/2006 in za pitovne piščance od 1. julija 2007 v skladu z Uredbo (ES) št. 646/2007 (5).

| (3) | Kanada, Izrael, Tunizija in Združene države Amerike so Komisiji predložile svoje programe nadzora za Salmonello za matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod. Ti programi so bili oblikovani za zagotovitev jamstev, enakovrednih jamstvom iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, in jih je zato treba odobriti. |
| --- | --- |

(3)

Kanada, Izrael, Tunizija in Združene države Amerike so Komisiji predložile svoje programe nadzora za Salmonello za matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod. Ti programi so bili oblikovani za zagotovitev jamstev, enakovrednih jamstvom iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, in jih je zato treba odobriti.

| (4) | Odločba Komisije 2006/696/ES z dne 28. avgusta 2006 o določitvi seznama tretjih držav, iz katerih se dovoli uvoz perutnine, valilnih jajc, enodnevnih piščancev, perutninskega mesa, ratitov in divjih ptic, jajc in jajčnih izdelkov ter jajc, prostih specifičnih patogenih organizmov, v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost in o veljavnih pogojih za izdajo veterinarskih spričeval in o spremembi odločb 93/342/EGS, 2000/585/ES in 2003/812/ES (6) zajema uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost zlasti matične in proizvodne perutnine, valilnih jajc ter enodnevnih piščancev in določa seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati zadevne živali in valilna jajca. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2006/696/ES z dne 28. avgusta 2006 o določitvi seznama tretjih držav, iz katerih se dovoli uvoz perutnine, valilnih jajc, enodnevnih piščancev, perutninskega mesa, ratitov in divjih ptic, jajc in jajčnih izdelkov ter jajc, prostih specifičnih patogenih organizmov, v Skupnost in njihov tranzit skozi Skupnost in o veljavnih pogojih za izdajo veterinarskih spričeval in o spremembi odločb 93/342/EGS, 2000/585/ES in 2003/812/ES (6) zajema uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost zlasti matične in proizvodne perutnine, valilnih jajc ter enodnevnih piščancev in določa seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati zadevne živali in valilna jajca.

| (5) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 morajo zadevne tretje države za vključitev na sezname tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati zadevne živali in valilna jajca, ki jih zajema navedena uredba, in za ohranitev na teh seznamih, ki so določeni v zakonodaji Skupnosti, predložiti Komisiji program, enakovreden nacionalnim programom nadzora za Salmonello, ki jih morajo oblikovati države članice, Komisija pa ga mora odobriti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 morajo zadevne tretje države za vključitev na sezname tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati zadevne živali in valilna jajca, ki jih zajema navedena uredba, in za ohranitev na teh seznamih, ki so določeni v zakonodaji Skupnosti, predložiti Komisiji program, enakovreden nacionalnim programom nadzora za Salmonello, ki jih morajo oblikovati države članice, Komisija pa ga mora odobriti.

| (6) | Kanada, Izrael, Tunizija in Združene države Amerike morajo zaradi odobritve programov ostati na seznamu tretjih držav iz Odločbe 2006/696/ES, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod. |
| --- | --- |

(6)

Kanada, Izrael, Tunizija in Združene države Amerike morajo zaradi odobritve programov ostati na seznamu tretjih držav iz Odločbe 2006/696/ES, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod.

| (7) | Nekatere druge tretje države, ki so trenutno na seznamu iz Odločbe 2006/696/ES, še niso predložile Komisiji nobenih programov nadzora za Salmonello. Ker zahteve za matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod, že veljajo za Skupnost, uvoz takšne perutnine in jajc iz navedenih tretjih držav ne sme biti več dovoljen. Sezam tretjih držav ali njihov delov iz dela 1 Priloge I k Odločbi 2006/696/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere druge tretje države, ki so trenutno na seznamu iz Odločbe 2006/696/ES, še niso predložile Komisiji nobenih programov nadzora za Salmonello. Ker zahteve za matično perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod, že veljajo za Skupnost, uvoz takšne perutnine in jajc iz navedenih tretjih držav ne sme biti več dovoljen. Sezam tretjih držav ali njihov delov iz dela 1 Priloge I k Odločbi 2006/696/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Za zagotovitev jamstev, enakovrednih jamstvom v Skupnosti, morajo tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično in proizvodno perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, potrditi, da se za jato izvora uporablja program nadzora za Salmonello in da je bila navedena jata testirana glede prisotnosti serotipov Salmonelle, ki so javnozdravstvenega pomena, takoj ko bodo zahteve začele veljati za različne populacije perutnine v Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Za zagotovitev jamstev, enakovrednih jamstvom v Skupnosti, morajo tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično in proizvodno perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, potrditi, da se za jato izvora uporablja program nadzora za Salmonello in da je bila navedena jata testirana glede prisotnosti serotipov Salmonelle, ki so javnozdravstvenega pomena, takoj ko bodo zahteve začele veljati za različne populacije perutnine v Skupnosti.

| (9) | Od 1. januarja 2007 se v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 jate vrste Gallus gallus ne morejo uporabljati za razplod in njena jajca se ne morejo uporabljati kot valilna jajca, če so jate okužene s Salmonello Enteritidis in/ali Salmonello Typhimurium. Zato so lahko matična perutnina, enodnevni piščanci, namenjeni za razplod, in valilna jajca odobreni za uvoz v Skupnost le, če bi bile jate izvora testirane in neokužene s Salmonello Enteritidis in Salmonello Typhimurium. |
| --- | --- |

(9)

Od 1. januarja 2007 se v Skupnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 jate vrste Gallus gallus ne morejo uporabljati za razplod in njena jajca se ne morejo uporabljati kot valilna jajca, če so jate okužene s Salmonello Enteritidis in/ali Salmonello Typhimurium. Zato so lahko matična perutnina, enodnevni piščanci, namenjeni za razplod, in valilna jajca odobreni za uvoz v Skupnost le, če bi bile jate izvora testirane in neokužene s Salmonello Enteritidis in Salmonello Typhimurium.

| (10) | Uredba Komisije (ES) št. 1177/2006 z dne 1. avgusta 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za uporabo posebnih metod nadzora v okviru nacionalnih programov za nadzor salmonele pri perutnini (7) določa nekatera pravila za uporabo protimikrobnih sredstev in cepiv v okviru nacionalnih programov nadzora, ki jih odobrila Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003. |
| --- | --- |

(10)

Uredba Komisije (ES) št. 1177/2006 z dne 1. avgusta 2006 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za uporabo posebnih metod nadzora v okviru nacionalnih programov za nadzor salmonele pri perutnini (7) določa nekatera pravila za uporabo protimikrobnih sredstev in cepiv v okviru nacionalnih programov nadzora, ki jih odobrila Komisija v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003.

| (11) | Tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično in proizvodno perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, morajo potrditi, da so posebne zahteve za uporabo protimikrobnih sredstev in cepiv iz Uredbe (ES) št. 1177/2006 začele veljati takoj, ko so zahteve za različne populacije perutnine začele veljati v Skupnosti. Če so bila pri enodnevnih piščancih uporabljena protimikrobna sredstva za druge namene kot za nadzor Salmonelle, je to ravno tako treba navesti v spričevalu, saj lahko takšna uporaba vpliva na testiranje na Salmonello pri uvozu. |
| --- | --- |

(11)

Tretje države, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati matično in proizvodno perutnino Gallus gallus, njena valilna jajca ter enodnevne piščance Gallus gallus, morajo potrditi, da so posebne zahteve za uporabo protimikrobnih sredstev in cepiv iz Uredbe (ES) št. 1177/2006 začele veljati takoj, ko so zahteve za različne populacije perutnine začele veljati v Skupnosti. Če so bila pri enodnevnih piščancih uporabljena protimikrobna sredstva za druge namene kot za nadzor Salmonelle, je to ravno tako treba navesti v spričevalu, saj lahko takšna uporaba vpliva na testiranje na Salmonello pri uvozu.

| (12) | Vzorci veterinarskih spričeval za uvoz matične in proizvodne perutnine, enodnevnih piščancev in valilnih jajc iz Odločbe 2006/696/ES se mora ustrezno spremeniti. Da bi se v prihodnosti izognili spremembam vzorcev veterinarskih spričeval, ko bodo za proizvodno perutnino in enodnevne piščance, ki niso namenjeni za razplod, začele veljati določbe o uvozu iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, se morajo vzorci veterinarskih spričeval spremeniti tudi za uvoz navedenih živali z jasno navedbo, kdaj navedene spremembe veljajo za različne populacije. |
| --- | --- |

(12)

Vzorci veterinarskih spričeval za uvoz matične in proizvodne perutnine, enodnevnih piščancev in valilnih jajc iz Odločbe 2006/696/ES se mora ustrezno spremeniti. Da bi se v prihodnosti izognili spremembam vzorcev veterinarskih spričeval, ko bodo za proizvodno perutnino in enodnevne piščance, ki niso namenjeni za razplod, začele veljati določbe o uvozu iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, se morajo vzorci veterinarskih spričeval spremeniti tudi za uvoz navedenih živali z jasno navedbo, kdaj navedene spremembe veljajo za različne populacije.

| (13) | Bolgarija in Romunija sta se Evropski uniji pridružili 1. januarja 2007. Od navedenega datuma veljajo za navedeni novi državi članici določbe iz Odločbe 2006/696/ES o trgovini znotraj Skupnosti. Zato se morata Bolgarija in Romunija črtati s seznamov tretjih državah, iz katerih je državam članicam dovoljen uvoz in ki so določene v delu 1 prilog I in II k Odločbi 2006/696/ES. |
| --- | --- |

(13)

Bolgarija in Romunija sta se Evropski uniji pridružili 1. januarja 2007. Od navedenega datuma veljajo za navedeni novi državi članici določbe iz Odločbe 2006/696/ES o trgovini znotraj Skupnosti. Zato se morata Bolgarija in Romunija črtati s seznamov tretjih državah, iz katerih je državam članicam dovoljen uvoz in ki so določene v delu 1 prilog I in II k Odločbi 2006/696/ES.

| (14) | Da se zagotovi nemotena trgovina, se morajo veterinarska spričevala, izdana v skladu z Odločbo 2006/696/ES, dovoliti za obdobje 60 dni po začetku uporabe te odločbe. |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovi nemotena trgovina, se morajo veterinarska spričevala, izdana v skladu z Odločbo 2006/696/ES, dovoliti za obdobje 60 dni po začetku uporabe te odločbe.

| (15) | Da bi se v prihodnosti izognili spremembam vzorcev veterinarskih spričeval, ko bodo za kokoši nesnice in pitovne piščance vrste Gallus gallus začele veljati določbe o uvozu iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, se morajo vzorci veterinarskih spričeval spremeniti tudi za uvoz navedenih živali z jasno navedbo, kdaj navedene spremembe veljajo za različne populacije. Začetek uporabe teh sprememb je zato treba ustrezno preložiti. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se v prihodnosti izognili spremembam vzorcev veterinarskih spričeval, ko bodo za kokoši nesnice in pitovne piščance vrste Gallus gallus začele veljati določbe o uvozu iz Uredbe (ES) št. 2160/2003, se morajo vzorci veterinarskih spričeval spremeniti tudi za uvoz navedenih živali z jasno navedbo, kdaj navedene spremembe veljajo za različne populacije. Začetek uporabe teh sprememb je zato treba ustrezno preložiti.

| (16) | Odločbo 2006/696/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(16)

Odločbo 2006/696/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (17) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(17)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Programi za nadzor Salmonelle v jatah matičnih kokoši, ki so jih v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003 predložile Kanada, Izrael, Tunizija in Združene države Amerike, se odobrijo.

Člen 2

Prilogi I in II k Odločbi 2006/696/ES se spremenita v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 3

Pošiljke matične ali proizvodne perutnine razen ratitov, enodnevnih piščancev razen enodnevnih piščancev ratitov in valilnih jajc perutnine razen valilnih jajc ratitov, za katere so bila v skladu z Odločbo 2006/696/ES izdana veterinarska spričevala v različici, ki je veljala pred začetkom uporabnosti te odločbe, se lahko uvažajo v Skupnost za obdobje 60 dni po začetku uporabe te odločbe.

Člen 4

Ta odločba se uporablja od 15. februarja 2008.

Vendar se točka II.2.5 vzorca spričevala za matično in proizvodno perutnino razen ratitov in točka II.2.4 vzorca spričevala za enodnevne piščance razen enodnevnih piščancev ratitov v Prilogi I k Odločbi 2006/696/ES, kakor se spremeni s to odločbo, začneta uporabljati od 1. januarja 2009, če so proizvodna perutnina ali enodnevni piščanci namenjeni izključno za proizvodnjo mesa.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1237/2007 (UL L 280, 24.10.2007, str. 5).

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55. Popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1243/2007 (UL L 281, 25.10.2007, str. 8).

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206. Popravljena različica v UL L 226, 25.6.2004, str. 83. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

3

(4)  UL L 170, 1.7.2005, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1168/2006 (UL L 211, 1.8.2006, str. 4).

4

(5)  UL L 151, 13.6.2007, str. 21.

5

(6)  UL L 295, 25.10.2006, str. 1. Odločba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1237/2007.

6

(7)  UL L 212, 2.8.2006, str. 3.

7

---

PRILOGA

| (1) | Priloga I k Odločbi 2006/696/ES se spremeni:






  (a) | Del 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Del 1
  Seznam tretjih držav ali njihovih delov (1)











  Država | Oznaka ozemlja | Opis ozemlja | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrazec(-ci) | Dodatna jamstva |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| AR – Argentina | AR-0 | | SPF | | |
| AU – Avstralija | AU-0 | | BPP, DOC, HEP, SPF, SRP | | A |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| BR – Brazilija | BR-0 | | SPF | | |
| BR-1 | Države Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina in São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | A |
| BR-2 | Države Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo in Mato Grosso do Sul | BPR, DOR, HER, SRA | | |
| BW – Bocvana | BW-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| CA – Kanada | CA-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP | IV | |
| CH – Švica | CH-0 | | (2) | | |
| CL – Čile | CL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| HR – Hrvaška | HR-0 | | BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| GL – Grenlandija | GL-0 | | SPF | | |
| IL – Izrael | IL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP | IV | |
| IS – Islandija | IS-0 | | SPF | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | | SPF | | |
| MX – Mehika | MX-0 | | SPF | | |
| NA – Namibija | NA-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| NZ – Nova Zelandija | NZ-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| PM – | St Pierre in Miquelon |

(1)

Priloga I k Odločbi 2006/696/ES se spremeni:

(a)

Del 1 se nadomesti z naslednjim:

„Del 1

Seznam tretjih držav ali njihovih delov (1)

Država

Oznaka ozemlja

Opis ozemlja

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Obrazec(-ci)

Dodatna jamstva

1

2

3

4

5

6

AR – Argentina

AR-0

SPF

AU – Avstralija

AU-0

BPP, DOC, HEP, SPF, SRP

A

BPR

I

DOR

II

HER

III

BR – Brazilija

BR-0

SPF

BR-1

Države Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina in São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

A

BR-2

Države Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo in Mato Grosso do Sul

BPR, DOR, HER, SRA

BW – Bocvana

BW-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

CA – Kanada

CA-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP

IV

CH – Švica

CH-0

(2)

CL – Čile

CL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

HR – Hrvaška

HR-0

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

GL – Grenlandija

GL-0

SPF

IL – Izrael

IL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP

IV

IS – Islandija

IS-0

SPF

MG – Madagaskar

MG-0

SPF

MX – Mehika

MX-0

SPF

NA – Namibija

NA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

NZ – Nova Zelandija

NZ-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

PM –

St Pierre in Miquelon

PM-0

SPF

TH – Tajska

TH-0

SPF

TN – Tunizija

TN-0

DOR, BPR, BPP, HER, SPF

IV

TR – Turčija

TR-0

SPF

US – Združene države

US-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

IV

UY – Urugvaj

UY-0

SPF

ZA – Južna Afrika

ZA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

| (b) | Del 2 se spremeni:






  (i) | v oddelku s podrazdelkom „Dodatna jamstva (DJ)“ se doda:







  „IV | : | Ustrezna jamstva za matično perutnino Gallus gallus, enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod, in valilna jajca Gallus gallus so bila zagotovljena v skladu z določbami EU o nadzoru Salmonelle in se potrdijo v skladu z vzorci BPP, DOC in HEP v tem zaporedju.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Del 2 se spremeni:

(i)

v oddelku s podrazdelkom „Dodatna jamstva (DJ)“ se doda:

„IV

:

Ustrezna jamstva za matično perutnino Gallus gallus, enodnevne piščance Gallus gallus, namenjene za razplod, in valilna jajca Gallus gallus so bila zagotovljena v skladu z določbami EU o nadzoru Salmonelle in se potrdijo v skladu z vzorci BPP, DOC in HEP v tem zaporedju.“

| (ii) | po oddelku s podrazdelkom „Dodatna jamstva (DJ)“ se doda naslednji oddelek:
  „Posebni pogoji:







  ‚A‘ | : | Uvoz matične perutnine Gallus gallus, enodnevnih piščancev Gallus gallus, namenjenih za razplod, in valilnih jajc Gallus gallus v Skupnost se prepove, ker program nadzora za Salmonello ni bil predložen Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 ali ga ta ni odobrila.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

po oddelku s podrazdelkom „Dodatna jamstva (DJ)“ se doda naslednji oddelek:

„Posebni pogoji:

‚A‘

:

Uvoz matične perutnine Gallus gallus, enodnevnih piščancev Gallus gallus, namenjenih za razplod, in valilnih jajc Gallus gallus v Skupnost se prepove, ker program nadzora za Salmonello ni bil predložen Komisiji v skladu z Uredbo (ES) št. 2160/2003 ali ga ta ni odobrila.“

| (iii) | vzorec veterinarskega spričevala za matično ali proizvodno perutnino razen ratitov (BPP) se nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec veterinarskega spričevala za matično ali proizvodno perutnino razen ratitov (BPP) |
| --- | --- |

(iii)

vzorec veterinarskega spričevala za matično ali proizvodno perutnino razen ratitov (BPP) se nadomesti z naslednjim:

„Vzorec veterinarskega spričevala za matično ali proizvodno perutnino razen ratitov (BPP)

Image

Image

Image

Image

| (iv) | vzorec veterinarskega spričevala za enodnevne piščance razen enodnevnih piščancev ratitov (DOC) se nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec veterinarskega spričevala za enodnevne piščance razen enodnevnih piščancev ratitov (DOC) |
| --- | --- |

(iv)

vzorec veterinarskega spričevala za enodnevne piščance razen enodnevnih piščancev ratitov (DOC) se nadomesti z naslednjim:

„Vzorec veterinarskega spričevala za enodnevne piščance razen enodnevnih piščancev ratitov (DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

| (v) | vzorec veterinarskega spričevala za valilna jajca perutnine razen valilnih jajc ratitov (HEP) se nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec veterinarskega spričevala za valilna jajca perutnine razen valilnih jajc ratitov (HEP) |
| --- | --- |

(v)

vzorec veterinarskega spričevala za valilna jajca perutnine razen valilnih jajc ratitov (HEP) se nadomesti z naslednjim:

„Vzorec veterinarskega spričevala za valilna jajca perutnine razen valilnih jajc ratitov (HEP)

Image

Image

Image

Image

| (2) | V delu 1 Priloge II k Odločbi 2006/696/ES se črtajo vnosi za Bolgarijo in Romunijo. |
| --- | --- |

(2)

V delu 1 Priloge II k Odločbi 2006/696/ES se črtajo vnosi za Bolgarijo in Romunijo.

---

(1)  Brez poseganja v posebne zahteve v zvezi s spričevali, ki so določene v sporazumih Skupnosti s tretjimi državami.

(2)  Spričevala v skladu s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi, UL L 114, 30.4.2002, str. 132.“

---

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/101

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. decembra 2007

o spremembi Odločbe 2006/415/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Nemčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 6702)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/844/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(3) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), ter zlasti člena 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2006/415/ES z dne 14. junija 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Skupnosti in razveljavitvi Odločbe 2006/135/ES (3) določa nekatere zaščitne ukrepe, ki jih je treba uporabljati za preprečitev širjenja navedene bolezni, vključno z vzpostavitvijo območij A in B po sumu izbruha ali potrjenem izbruhu bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2006/415/ES z dne 14. junija 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi z visoko patogeno aviarno influenco podtipa H5N1 pri perutnini v Skupnosti in razveljavitvi Odločbe 2006/135/ES (3) določa nekatere zaščitne ukrepe, ki jih je treba uporabljati za preprečitev širjenja navedene bolezni, vključno z vzpostavitvijo območij A in B po sumu izbruha ali potrjenem izbruhu bolezni.

| (2) | Nemčija je obvestila Komisijo o izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na gospodarstvu z dvoriščno rejo na svojem ozemlju in sprejela ustrezne ukrepe, kot jih določa Odločba 2006/415/ES, vključno z vzpostavitvijo območij A in B, kot določa člen 4 navedene odločbe. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je obvestila Komisijo o izbruhu visoko patogene aviarne influence podtipa H5N1 na gospodarstvu z dvoriščno rejo na svojem ozemlju in sprejela ustrezne ukrepe, kot jih določa Odločba 2006/415/ES, vključno z vzpostavitvijo območij A in B, kot določa člen 4 navedene odločbe.

| (3) | Komisija je preučila navedene ukrepe v sodelovanju z Nemčijo in presodila, da so meje območij A in B, ki ju je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od dejanskega kraja izbruha. Območji A in B v Nemčiji se zato lahko potrdita in trajanje navedene regionalizacije se lahko določi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je preučila navedene ukrepe v sodelovanju z Nemčijo in presodila, da so meje območij A in B, ki ju je vzpostavil pristojni organ v navedeni državi članici, dovolj oddaljene od dejanskega kraja izbruha. Območji A in B v Nemčiji se zato lahko potrdita in trajanje navedene regionalizacije se lahko določi.

| (4) | Odločbo 2006/415/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2006/415/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepe, predvidene s to odločbo, je treba na naslednji seji Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ponovno pregledati – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepe, predvidene s to odločbo, je treba na naslednji seji Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali ponovno pregledati –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/415/ES se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2004/41/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 33). Popravljena različica v (UL L 195, 2.6.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

2

(3)  UL L 164, 16.6.2006, str. 51. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2007/816/ES (UL L 326, 12.12.2007, str. 32).

3

---

PRILOGA

Priloga k Odločbi 2006/415/ES se spremeni:

| 1. | Delu A se doda naslednje besedilo:









  „ISO oznaka države | Država članica | Območje A | Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka
  (če je na voljo) | Ime |
| DE | NEMČIJA | | Območje 10 km okoli kraja izbruha v občini Großwoltersdorf, vključno z vsemi občinami ali deli občin: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |

1.

Delu A se doda naslednje besedilo:

„ISO oznaka države

Država članica

Območje A

Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii)

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

DE

NEMČIJA

Območje 10 km okoli kraja izbruha v občini Großwoltersdorf, vključno z vsemi občinami ali deli občin:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

15.1.2008“

| 2. | Delu B se doda naslednje besedilo:









  „ISO oznaka države | Država članica | Območje B | Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka
  (če je na voljo) | Ime |
| DE | NEMČIJA | | Občine: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |

2.

Delu B se doda naslednje besedilo:

„ISO oznaka države

Država članica

Območje B

Uporaba do datuma po členu 4(4)(b)(iii)

Oznaka

(če je na voljo)

Ime

DE

NEMČIJA

Občine:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| --- | --- |

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

15.1.2008“

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/103 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/103

---

SKLEP SVETA 2007/845/PNZ

z dne 6. decembra 2007

o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1)(a) in (b) in 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Republike Avstrije, Kraljevine Belgije in Republike Finske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glavni motiv čezmejnega organiziranega kriminala je finančni dobiček. Čezmejni organizirani kriminal spodbuja storilce k nadaljnjim kaznivim dejanjem, da bi dosegli še večji dobiček. Skladno s tem morajo imeti službe kazenskega pregona potrebno strokovno znanje za preiskavo in analizo finančnih sledi kriminalnih dejavnosti. Za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu morajo države članice Evropske Unije hitro izmenjavati informacije, ki lahko prispevajo k sledenju in zasegu premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, ki pripada storilcem kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

(1)

Glavni motiv čezmejnega organiziranega kriminala je finančni dobiček. Čezmejni organizirani kriminal spodbuja storilce k nadaljnjim kaznivim dejanjem, da bi dosegli še večji dobiček. Skladno s tem morajo imeti službe kazenskega pregona potrebno strokovno znanje za preiskavo in analizo finančnih sledi kriminalnih dejavnosti. Za učinkovit boj proti organiziranemu kriminalu morajo države članice Evropske Unije hitro izmenjavati informacije, ki lahko prispevajo k sledenju in zasegu premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, ki pripada storilcem kaznivih dejanj.

| (2) | Svet je sprejel Okvirni sklep 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji (2) in Okvirni sklep 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji (3), ki urejata nekatere vidike pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah na področju zamrznitve in zaplembe premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, pripomočkov in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji. |
| --- | --- |

(2)

Svet je sprejel Okvirni sklep 2003/577/PNZ z dne 22. julija 2003 o izvrševanju sklepov o zasegu premoženja ali dokazov v Evropski uniji (2) in Okvirni sklep 2005/212/PNZ z dne 24. februarja 2005 o zaplembi premoženjske koristi, pripomočkov in premoženja, ki so povezani s kaznivimi dejanji (3), ki urejata nekatere vidike pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah na področju zamrznitve in zaplembe premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, pripomočkov in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji.

| (3) | Potrebno je tesno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, ki so udeleženi pri sledenju nezakonite premoženjske koristi in drugega premoženja, ki ga je mogoče zapleniti, treba pa bi bilo zagotoviti tudi možnosti za neposredno obveščanje med temi organi. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je tesno sodelovanje med pristojnimi organi držav članic, ki so udeleženi pri sledenju nezakonite premoženjske koristi in drugega premoženja, ki ga je mogoče zapleniti, treba pa bi bilo zagotoviti tudi možnosti za neposredno obveščanje med temi organi.

| (4) | V ta namen bi morale države članice vzpostaviti nacionalne urade za odvzem premoženjske koristi, ki bi imeli pristojnosti na teh področjih, in zagotoviti, da lahko ti uradi hitro izmenjavajo informacije. |
| --- | --- |

(4)

V ta namen bi morale države članice vzpostaviti nacionalne urade za odvzem premoženjske koristi, ki bi imeli pristojnosti na teh področjih, in zagotoviti, da lahko ti uradi hitro izmenjavajo informacije.

| (5) | Camdenska mreža uradov za odvzem premoženjske koristi (Camden Assets Recovery Inter-Agency Network (CARIN)), ki so jo Avstrija, Belgija, Nemčija, Irska, Nizozemska in Združeno kraljestvo ustanovili 22. in 23. septembra 2004 v Haagu, že predstavlja globalno mrežo uradnikov in strokovnjakov; njen namen je izboljšati medsebojno poznavanje metod in tehnik na področju čezmejne identifikacije, zamrznitve, zasega in zaplembe premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji. Ta sklep bi moral z vzpostavitvijo pravne podlage za izmenjavo informacij med uradi za odvzem premoženjske koristi v vseh državah članicah dopolniti CARIN. |
| --- | --- |

(5)

Camdenska mreža uradov za odvzem premoženjske koristi (Camden Assets Recovery Inter-Agency Network (CARIN)), ki so jo Avstrija, Belgija, Nemčija, Irska, Nizozemska in Združeno kraljestvo ustanovili 22. in 23. septembra 2004 v Haagu, že predstavlja globalno mrežo uradnikov in strokovnjakov; njen namen je izboljšati medsebojno poznavanje metod in tehnik na področju čezmejne identifikacije, zamrznitve, zasega in zaplembe premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji. Ta sklep bi moral z vzpostavitvijo pravne podlage za izmenjavo informacij med uradi za odvzem premoženjske koristi v vseh državah članicah dopolniti CARIN.

| (6) | V Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let“ je Komisija priporočila tudi krepitev orodij za obravnavanje finančnih vidikov organiziranega kriminala, med drugim s spodbujanjem vzpostavitve obveščevalnih enot za kazenske zadeve v državah članicah. |
| --- | --- |

(6)

V Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu „Haaški program: Deset prednostnih nalog za naslednjih pet let“ je Komisija priporočila tudi krepitev orodij za obravnavanje finančnih vidikov organiziranega kriminala, med drugim s spodbujanjem vzpostavitve obveščevalnih enot za kazenske zadeve v državah članicah.

| (7) | Sodelovanje med uradi za odvzem premoženjske koristi ter med uradi za odvzem premoženjske koristi in drugimi organi, pristojnimi za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, poteka na podlagi postopkov in rokov, ki so predvideni v Okvirnem sklepu Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (4), vključno z razlogi za zavrnitev, določenimi v navedenem okvirnem sklepu. |
| --- | --- |

(7)

Sodelovanje med uradi za odvzem premoženjske koristi ter med uradi za odvzem premoženjske koristi in drugimi organi, pristojnimi za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, poteka na podlagi postopkov in rokov, ki so predvideni v Okvirnem sklepu Sveta 2006/960/PNZ z dne 18. decembra 2006 o poenostavitvi izmenjave informacij in obveščevalnih podatkov med organi kazenskega pregona držav članic Evropske unije (4), vključno z razlogi za zavrnitev, določenimi v navedenem okvirnem sklepu.

| (8) | Ta sklep ne bi smel posegati v dogovore o sodelovanju v skladu s Sklepom Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor (FIU-ji) držav članic pri izmenjavi informacij (5) ter v obstoječe dogovore glede policijskega sodelovanja – |
| --- | --- |

(8)

Ta sklep ne bi smel posegati v dogovore o sodelovanju v skladu s Sklepom Sveta 2000/642/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o dogovoru glede sodelovanja med enotami za finančni nadzor (FIU-ji) držav članic pri izmenjavi informacij (5) ter v obstoječe dogovore glede policijskega sodelovanja –

SKLENIL:

Člen 1

Uradi za odvzem premoženjske koristi

1.   Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalni urad za odvzem premoženjske koristi, ki je pristojen za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji, ki sta lahko predmet sklepa o zamrznitvi ali zasegu ali o zaplembi s strani pristojnega pravosodnega organa, v teku kazenskega ali – kolikor je to možno v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice – civilnega postopka.

2.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko država članica v skladu z nacionalnim pravom ustanovi ali imenuje dva nacionalna urada za odvzem premoženjske koristi. Če sta v neki državi članici več kot dva organa pristojna za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ta država članica kot točki za stike imenuje največ dva urada za odvzem premoženjske koristi.

3.   Države članica imenujejo urade, ki so nacionalni uradi za odvzem premoženjske koristi v smislu tega člena. Države članice o tem in o kakršnih koli naknadnih spremembah pisno uradno obvestijo generalni sekretariat Sveta. To uradno obvestilo drugim organom, pristojnim za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ne preprečuje izmenjave informacij v skladu s členoma 3 in 4 z uradom za odvzem premoženjske koristi druge države članice.

Člen 2

Sodelovanje med uradi za odvzem premoženjske koristi

1.   Države članice zagotovijo, da njihovi uradi za odvzem premoženjske koristi medsebojno sodelujejo za doseganje namenov, navedenih v členu 1(1), tako da si na zaprosilo ali spontano izmenjujejo informacije in najboljše prakse.

2.   Države članice zagotovijo, da status uradov za odvzem premoženjske koristi po nacionalnem pravu ne ovira tega sodelovanja, ne glede na to, ali so del upravnega organa, organa pregona ali pravosodnega organa.

Člen 3

Izmenjava informacij med uradi za odvzem premoženjske koristi na zaprosilo

1.   Urad za odvzem premoženjske koristi države članice ali drug organ v državi članici, zadolžen za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, lahko zaprosi urad za odvzem premoženjske koristi druge države članice za informacije za namene, navedene v členu 1(1). Pri tem se sklicuje na Okvirni sklep 2006/960/PNZ in pravila, sprejeta za njegovo izvajanje.

2.   Pri izpolnjevanju obrazca iz Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ urad za odvzem premoženjske koristi, ki je zaprosil za informacije, točno navede tudi predmet zaprosila in razloge zanj ter vrsto postopka. Urad prav tako posreduje podrobnosti o ciljnem oziroma iskanem premoženju (bančni računi, nepremičnine, vozila, jahte in drugi predmeti velike vrednosti) in/ali o domnevno vpletenih fizičnih ali pravnih osebah (npr. imena, naslovi, datumi in kraji rojstva, datum registracije, podatke o delničarjih in sedežih podjetij). Te podrobnosti so kar se da natančne.

Člen 4

Spontana izmenjava informacij med uradi za odvzem premoženjske koristi

1.   Uradi za odvzem premoženjske koristi ali drugi organi, pristojni za lažje sledenje in identifikacijo premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, lahko – v mejah veljavnega nacionalnega prava in brez zaprosila – izmenjujejo informacije, o katerih menijo, da so potrebne za izvajanje nalog drugega urada za odvzem premoženjske koristi za doseganje namenov, navedenih v členu 1(1).

2.   Za izmenjavo informacij po tem členu se smiselno uporablja člen 3.

Člen 5

Varstvo podatkov

1.   Vsaka država članica zagotovi, da se uveljavljena pravila o varstvu podatkov uporabljajo tudi v postopku izmenjave informacij iz tega sklepa.

2.   Uporabo informacij, ki so bile v skladu s tem sklepom izmenjane neposredno ali na dvostranski ravni, urejajo nacionalne določbe o varstvu podatkov države članice prejemnice, v kateri informacije urejajo enaka pravila o varstvu podatkov, kot če bi se zbrale v tej isti državi članici prejemnici. Osebni podatki, ki se obdelujejo v okviru uporabe tega sklepa, se varujejo v skladu s Konvencijo Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov in, za tiste države članice, ki so ta dodatni protokol ratificirale, v skladu z Dodatnim protokolom k tej konvenciji z dne 8. novembra 2001 o nadzornih organih in čezmejnem prenosu podatkov. Organi kazenskega pregona pri ravnanju z osebnimi podatki, pridobljenimi v skladu s tem sklepom, upoštevajo načela Priporočila Sveta Evrope št. R(87)15 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju.

Člen 6

Izmenjava najboljših praks

Države članice zagotovijo, da uradi za odvzem premoženjske koristi izmenjujejo najboljše prakse glede načinov za povečevanje učinkovitosti prizadevanj držav članic pri sledenju in identifikaciji premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, in drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji, ki je lahko predmet sklepa o zamrznitvi, zasegu ali zaplembi s strani pristojnega sodnega organa.

Člen 7

Razmerje do obstoječih dogovorov o sodelovanju

Ta sklep ne posega v obveznosti, ki izhajajo iz instrumentov Evropske unije o medsebojni pravni pomoči ali medsebojnem priznavanju odločitev v kazenskih zadevah, iz dvostranskih ali večstranskih sporazumov ali dogovorov o medsebojni pravni pomoči med državami članicami in tretjimi državami ter iz Okvirnega sklepa 2000/642/PNZ in Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ.

Člen 8

Izvedba

1.   Države članice zagotovijo, da v skladu z določbami tega sklepa lahko v celoti sodelujejo najpozneje do 18. decembra 2008. Države članice do istega datuma pošljejo generalnemu sekretariatu Sveta in Komisiji besedila vseh določb svojega nacionalnega prava, ki jim omogočajo izpolnjevanje obveznosti, ki jim jih nalaga ta sklep.

2.   Dokler države članice ne izvedejo Okvirnega sklepa 2006/960/PNZ se sklicevanje v tem sklepu na omenjeni okvirni sklep razume kot sklicevanje na veljavne instrumente za policijsko sodelovanje med državami članicami.

3.   Svet na podlagi poročila Komisije do 18. decembra 2010 oceni spoštovanje tega sklepa s strani držav članic.

Člen 9

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. decembra 2007

Za Svet

Predsednik

A. COSTA

---

(1)  Mnenje z dne 12. decembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 196, 2.8.2003, str. 45.

2

(3)  UL L 68, 15.3.2005, str. 49.

3

(4)  UL L 386, 29.12.2006, str. 89.

4

(5)  UL L 271, 24.10.2000, str. 4.

5

---

Popravki

| 18.12.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 332/106

---

Popravek Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova

(
  Uradni list Evropske unije L 15 z dne 20. januarja 2007
  )

Stran 18, Poglavje VIII, naslov:

besedilo:

„... RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V UREJEVALNEM OBMOČJU NEAFC“

se glasi:

„... RIBIŠKA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V OBMOČJU KONVENCIJE NEAFC“.

Stran 18, člen 49:

besedilo:

„... ribiška plovila tretjih držav v urejevalnem območju NEAFC ...“

se glasi:

„... ribiška plovila tretjih držav v območju Konvencije NEAFC ...“.

Stran 19, člen52(2) in člen 54(2):

besedilo:

„... ujeta v urejevalnem območju NEAFC.“

se glasi:

„... ujeta v območju Konvencije NEAFC.“.

Stran 26, člen 75, tabela, naslov desnega stolpca:

besedilo:

„Celotni ulov (Mt)“

se glasi:

„Celotni ulov (v tonah)“.

Stran 85, Priloga IA, vrsta: Papalina Sprattus sprattus, cona: VIId in VIIe:

besedilo:

| „ES | 6 144 |
| --- | --- |
| TAC | 6 144“ |

„ES

6 144

TAC

6 144“

se glasi:

| „ES | 6 145 |
| --- | --- |
| TAC | 6 145“ |

„ES

6 145

TAC

6 145“

Stran 98, Priloga IB, vrsta: Saj Pollachius virens, cona: ferske vode cone Vb:

Pollachius virens

besedilo:

| „Francija | 1 630“ |
| --- | --- |

„Francija

1 630“

se glasi:

| „Francija | 1 632“. |
| --- | --- |

„Francija

1 632“.

Stran 103, Priloga IB, vrsta: Rdeči okun Sebastes spp., cona: ferske vode cone Vb:

Sebastes spp

besedilo:

| „Nemčija | 2 083“ |
| --- | --- |

„Nemčija

2 083“

se glasi:

| „Nemčija | 2 084“. |
| --- | --- |

„Nemčija

2 084“.

Stran 121, Priloga IIA, točka 8.1(b):

besedilo:

„... več kot 70 % jastoga.“

se glasi:

„... več kot 70 % škampa.“.

Stran 126, Priloga IIA, točka 13, tabela, zadnji vnos na strani:

besedilo:

„c.iii - 8.1.(f) evidence zabodnih in zapletnih mrež ...“

se glasi:

„c.iv - 8.1.(f) evidence zabodnih in zapletnih mrež ...“.

Stran 156, Priloga IIIA, točka 8.2(b)(ii):

besedilo:

| „(ii) | so izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi, navedenimi v Prilogi.“ |
| --- | --- |

„(ii)

so izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi, navedenimi v Prilogi.“

se glasi:

| „(ii) | so izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi, navedenimi v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o določitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za obnovitev staleža trske v Irskem morju (razdelek CIE VIIa).“ |
| --- | --- |

„(ii)

so izdelane v skladu s tehničnimi podrobnostmi, navedenimi v Prilogi k Uredbi Sveta (ES) št. 254/2002 z dne 12. februarja 2002 o določitvi ukrepov, ki se v letu 2002 uporabljajo za obnovitev staleža trske v Irskem morju (razdelek CIE VIIa).“

Stran 157, Priloga IIIA, točka 9.8(b):

besedilo:

| „(b) | oznake boj ali podatki sistema spremljanja plovil kažejo na to, da se je lastnik več kot 120 ur nahajal na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;“ |
| --- | --- |

„(b)

oznake boj ali podatki sistema spremljanja plovil kažejo na to, da se je lastnik več kot 120 ur nahajal na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;“

se glasi:

| „(b) | oznake boj ali podatki sistema spremljanja plovil kažejo na to, da se lastnik več kot 120 ur ni nahajal na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;“. |
| --- | --- |

„(b)

oznake boj ali podatki sistema spremljanja plovil kažejo na to, da se lastnik več kot 120 ur ni nahajal na razdalji manj kot 100 morskih milj od orodja;“.

---