# Jurnalul Oficial L 366/2014

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 366 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5720 decembrie 2014 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 366

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5720 decembrie 2014

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1367/2014 al Consiliului din 15 decembrie 2014 de stabilire, pentru anii 2015 și 2016, a posibilităților de pescuit pentru navele Uniunii în ceea ce privește anumite stocuri de pești de adâncime | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1368/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1369/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Garda (DOP)] | 17 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 1370/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a unui ajutor excepțional cu caracter temporar pentru producătorii de lapte din Finlanda | 18 |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 1371/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014 de stabilire a unor măsuri de sprijin excepționale cu caracter temporar suplimentare pentru producătorii de anumite fructe și legume | 20 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1372/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 32 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1373/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina | 34 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1374/2014 al Băncii Centrale Europene din 28 noiembrie 2014 privind cerințele de raportare de statistică pentru societățile de asigurare (BCE/2014/50) | 36 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1375/2014 al Băncii Centrale Europene din 10 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1071/2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (BCE/2014/51) | 77 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 1376/2014 al Băncii Centrale Europene din 10 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9) (BCE/2014/52) | 79 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2014/110/UE a Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2004/33/CE în ceea ce privește criteriile de excludere temporară pentru donatorii de donări de sânge alogene (
  1
  ) | 81 |
| | * | Directiva de punere în aplicare 2014/111/UE a Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2009/15/CE cu privire la adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională (OMI) a anumitor coduri și a modificărilor aferente aduse anumitor convenții și protocoale (
  1
  ) | 83 |
| | | DECIZII |
| | | 2014/938/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 9 iulie 2014 privind măsura SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) pusă în aplicare de Danemarca și Suedia în cazul întreprinderii Scandinavian Airlines
  [notificată cu numărul C(2014) 4532]

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/UE |
| | * | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/833/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la focarele recente de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în Țările de Jos
  [notificată cu numărul C(2014) 9741]

   (
  1
  ) | 104 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 1367/2014 al Consiliului din 15 decembrie 2014 de stabilire, pentru anii 2015 și 2016, a posibilităților de pescuit pentru navele Uniunii în ceea ce privește anumite stocuri de pești de adâncime

1

*

Regulamentul (UE) nr. 1368/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (
  1
  )

1

15

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1369/2014 al Comisiei din 17 decembrie 2014 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Garda (DOP)]

17

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 1370/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a unui ajutor excepțional cu caracter temporar pentru producătorii de lapte din Finlanda

18

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 1371/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014 de stabilire a unor măsuri de sprijin excepționale cu caracter temporar suplimentare pentru producătorii de anumite fructe și legume

20

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1372/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

32

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1373/2014 al Comisiei din 19 decembrie 2014 de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina

34

*

Regulamentul (UE) nr. 1374/2014 al Băncii Centrale Europene din 28 noiembrie 2014 privind cerințele de raportare de statistică pentru societățile de asigurare (BCE/2014/50)

(BCE/2014/50)

36

*

Regulamentul (UE) nr. 1375/2014 al Băncii Centrale Europene din 10 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1071/2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (BCE/2014/51)

(BCE/2014/51)

77

*

Regulamentul (UE) nr. 1376/2014 al Băncii Centrale Europene din 10 decembrie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9) (BCE/2014/52)

(BCE/2014/52)

79

DIRECTIVE

*

Directiva 2014/110/UE a Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2004/33/CE în ceea ce privește criteriile de excludere temporară pentru donatorii de donări de sânge alogene (
  1
  )

1

81

*

Directiva de punere în aplicare 2014/111/UE a Comisiei din 17 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2009/15/CE cu privire la adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională (OMI) a anumitor coduri și a modificărilor aferente aduse anumitor convenții și protocoale (
  1
  )

1

83

DECIZII

2014/938/UE

*

Decizia Comisiei din 9 iulie 2014 privind măsura SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) pusă în aplicare de Danemarca și Suedia în cazul întreprinderii Scandinavian Airlines
  [notificată cu numărul C(2014) 4532]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 4532]

1

88

2014/939/UE

*

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/833/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la focarele recente de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în Țările de Jos
  [notificată cu numărul C(2014) 9741]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 9741]

1

104

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă ( JO L 216, 20.8.1994 )
  (Ediția specială în limba română, capitolul 05, volumul 03, p. 80) | 109 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă ( JO L 216, 20.8.1994 )
  (Ediția specială în limba română, capitolul 05, volumul 03, p. 80)

( JO L 216, 20.8.1994 )

(Ediția specială în limba română, capitolul 05, volumul 03, p. 80)

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1367/2014 AL CONSILIULUI

din 15 decembrie 2014

de stabilire, pentru anii 2015 și 2016, a posibilităților de pescuit pentru navele Uniunii în ceea ce privește anumite stocuri de pești de adâncime

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 43 alineatul (3) din tratat prevede adoptarea de către Consiliu, la propunerea Comisiei, a măsurilor privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 43 alineatul (3) din tratat prevede adoptarea de către Consiliu, la propunerea Comisiei, a măsurilor privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) impune adoptarea unor măsuri de conservare, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, după caz, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) impune adoptarea unor măsuri de conservare, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, după caz, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

| (3) | Revine Consiliului să adopte măsuri privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui să fie astfel distribuite între statele membre, încât să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau zonă de pescuit și să se țină cont, în mod adecvat, de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Revine Consiliului să adopte măsuri privind stabilirea și repartizarea posibilităților de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui să fie astfel distribuite între statele membre, încât să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau zonă de pescuit și să se țină cont, în mod adecvat, de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului, stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

| (4) | Capturile totale admisibile (TAC) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special consiliile consultative regionale vizate. |
| --- | --- |

(4)

Capturile totale admisibile (TAC) ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special consiliile consultative regionale vizate.

| (5) | Posibilitățile de pescuit ar trebui să respecte acordurile și principiile internaționale, cum ar fi Acordul din 1995 al Organizației Națiunilor Unite cu privire la conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori (2), și principiile detaliate de gestionare prevăzute de Orientările internaționale din 2008 pentru gestionarea pescuitului de adâncime în marea liberă formulate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, în care se prevede, de exemplu, că o autoritate de reglementare ar trebui să fie mai precaută atunci când informațiile sunt incerte, nefiabile sau inadecvate. Absența informațiilor științifice adecvate nu ar trebui folosită ca pretext pentru amânarea sau neadoptarea măsurilor de conservare și gestionare. |
| --- | --- |

(5)

Posibilitățile de pescuit ar trebui să respecte acordurile și principiile internaționale, cum ar fi Acordul din 1995 al Organizației Națiunilor Unite cu privire la conservarea și gestionarea stocurilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori (2), și principiile detaliate de gestionare prevăzute de Orientările internaționale din 2008 pentru gestionarea pescuitului de adâncime în marea liberă formulate de Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură, în care se prevede, de exemplu, că o autoritate de reglementare ar trebui să fie mai precaută atunci când informațiile sunt incerte, nefiabile sau inadecvate. Absența informațiilor științifice adecvate nu ar trebui folosită ca pretext pentru amânarea sau neadoptarea măsurilor de conservare și gestionare.

| (6) | Cele mai recente avize științifice emise de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și de CSTEP indică faptul că majoritatea stocurilor de adâncime continuă să fie exploatate în mod nesustenabil și că, pentru a le asigura sustenabilitatea, posibilitățile de pescuit pentru stocurile respective ar trebui să fie în continuare reduse, până când evoluția lor va prezenta o tendință pozitivă. ICES a recomandat totodată o interzicere totală a pescuitului direcționat de pion portocaliu în toate zonele, precum și o interzicere totală a pescuitului direcționat în ceea ce privește anumite stocuri de pagel argintiu și de grenadier de piatră. |
| --- | --- |

(6)

Cele mai recente avize științifice emise de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și de CSTEP indică faptul că majoritatea stocurilor de adâncime continuă să fie exploatate în mod nesustenabil și că, pentru a le asigura sustenabilitatea, posibilitățile de pescuit pentru stocurile respective ar trebui să fie în continuare reduse, până când evoluția lor va prezenta o tendință pozitivă. ICES a recomandat totodată o interzicere totală a pescuitului direcționat de pion portocaliu în toate zonele, precum și o interzicere totală a pescuitului direcționat în ceea ce privește anumite stocuri de pagel argintiu și de grenadier de piatră.

| (7) | Cât despre cele patru stocuri de grenadier de piatră, avizele științifice și discuțiile recente din cadrul Comisiei pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (CPANE) indică posibilitatea raportării eronate a capturilor din aceste specii drept capturi de grenadier. În acest context, este oportună stabilirea unei TAC care să acopere ambele specii, permițând în același timp o raportare separată a fiecăreia dintre acestea. |
| --- | --- |

(7)

Cât despre cele patru stocuri de grenadier de piatră, avizele științifice și discuțiile recente din cadrul Comisiei pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est (CPANE) indică posibilitatea raportării eronate a capturilor din aceste specii drept capturi de grenadier. În acest context, este oportună stabilirea unei TAC care să acopere ambele specii, permițând în același timp o raportare separată a fiecăreia dintre acestea.

| (8) | În ceea ce privește rechinii de adâncime, principalele specii cu valoare comercială sunt considerate ca fiind epuizate și, prin urmare, ar trebui interzis pescuitul direcționat din acestea. În plus, având în vedere caracterul migrator al rechinilor de adâncime și larga lor răspândire în întregul Atlantic de Nord-Est, CSTEP a recomandat ca măsurile de gestionare a acestor specii să fie extinse la ape ale Uniunii din zonele Comitetului pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului (CECAF) din jurul Insulei Madeira. |
| --- | --- |

(8)

În ceea ce privește rechinii de adâncime, principalele specii cu valoare comercială sunt considerate ca fiind epuizate și, prin urmare, ar trebui interzis pescuitul direcționat din acestea. În plus, având în vedere caracterul migrator al rechinilor de adâncime și larga lor răspândire în întregul Atlantic de Nord-Est, CSTEP a recomandat ca măsurile de gestionare a acestor specii să fie extinse la ape ale Uniunii din zonele Comitetului pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului (CECAF) din jurul Insulei Madeira.

| (9) | Posibilitățile de pescuit pentru speciile de adâncime definite la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului (3) se stabilesc la fiecare doi ani. Cu toate acestea, se face o excepție pentru stocurile de argentină mare și stocurile de mihalț-de-mare albastru. Referitor la acestea din urmă, principala zonă de pescuit de mihalț-de-mare albastru este legată de negocierile anuale cu Norvegia; pentru simplificare, toate TAC-urile privind mihalțul-de-mare albastru ar trebui stabilite în funcție de această zonă de pescuit și în cadrul aceluiași act juridic. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru stocurile de argentină mare și de mihalț-de-mare albastru ar trebui să fie stabilite printr-un alt regulament anual pertinent de stabilire a posibilităților de pescuit. |
| --- | --- |

(9)

Posibilitățile de pescuit pentru speciile de adâncime definite la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului (3) se stabilesc la fiecare doi ani. Cu toate acestea, se face o excepție pentru stocurile de argentină mare și stocurile de mihalț-de-mare albastru. Referitor la acestea din urmă, principala zonă de pescuit de mihalț-de-mare albastru este legată de negocierile anuale cu Norvegia; pentru simplificare, toate TAC-urile privind mihalțul-de-mare albastru ar trebui stabilite în funcție de această zonă de pescuit și în cadrul aceluiași act juridic. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru stocurile de argentină mare și de mihalț-de-mare albastru ar trebui să fie stabilite printr-un alt regulament anual pertinent de stabilire a posibilităților de pescuit.

| (10) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului (4), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri menționate în actul respectiv. TAC-urile de precauție se aplică stocurilor pentru care nu este disponibilă nicio evaluare științifică a posibilităților de pescuit pentru anul în care trebuie stabilite TAC-urile; în celelalte situații, ar trebui să se aplice TAC-uri analitice. Având în vedere avizele ICES și CSTEP pentru stocurile de adâncime, stocurile pentru care nu este disponibilă o evaluare științifică a posibilităților de pescuit relevante ar trebui să facă obiectul unor TAC-uri de precauție în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului (4), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri menționate în actul respectiv. TAC-urile de precauție se aplică stocurilor pentru care nu este disponibilă nicio evaluare științifică a posibilităților de pescuit pentru anul în care trebuie stabilite TAC-urile; în celelalte situații, ar trebui să se aplice TAC-uri analitice. Având în vedere avizele ICES și CSTEP pentru stocurile de adâncime, stocurile pentru care nu este disponibilă o evaluare științifică a posibilităților de pescuit relevante ar trebui să facă obiectul unor TAC-uri de precauție în prezentul regulament.

| (11) | Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a se asigura pescarilor din Uniune mijloace de existență, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2015. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare, |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a se asigura pescarilor din Uniune mijloace de existență, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2015. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește, pentru 2015 și 2016, posibilitățile anuale de pescuit pentru navele Uniunii, în ceea ce privește stocurile de pește din anumite specii de adâncime, în apele Uniunii și în anumite ape din afara Uniunii supuse unor limitări ale capturilor.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „navă de pescuit a Uniunii” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune; |
| --- | --- |

(a)

„navă de pescuit a Uniunii” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune;

| (b) | „apele Uniunii” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat; |
| --- | --- |

(b)

„apele Uniunii” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat;

| (c) | „captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea anuală care poate fi pescuită și debarcată din fiecare stoc de pește; |
| --- | --- |

(c)

„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea anuală care poate fi pescuită și debarcată din fiecare stoc de pește;

| (d) | „cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii sau unui stat membru; |
| --- | --- |

(d)

„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii sau unui stat membru;

| (e) | „ape internaționale” înseamnă ape care se găsesc în afara suveranității sau a jurisdicției vreunui stat. |
| --- | --- |

(e)

„ape internaționale” înseamnă ape care se găsesc în afara suveranității sau a jurisdicției vreunui stat.

(2)   În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții ale zonelor:

| (a) | zonele ICES (International Council for the Exploration of the Sea — Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) reprezintă ariile geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5); |
| --- | --- |

(a)

zonele ICES (International Council for the Exploration of the Sea — Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) reprezintă ariile geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (5);

| (b) | zonele CECAF (Committee for Eastern Central Atlantic Fisheries — Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) reprezintă ariile geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(b)

zonele CECAF (Committee for Eastern Central Atlantic Fisheries — Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) reprezintă ariile geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (6).

Articolul 3

Capturi totale admisibile (TAC) și repartizarea lor

TAC-urile pentru speciile de adâncime capturate de navele Uniunii în apele din Uniune și în anumite ape din afara Uniunii, repartizarea acestor TAC-uri statelor membre, precum și, după caz, condițiile legate de acestea din punct de vedere funcțional sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 4

Dispoziții speciale privind repartizarea posibilităților de pescuit

(1)   Repartizarea posibilităților de pescuit către statele membre, stabilită în prezentul regulament, nu aduce atingere:

| (a) | schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

schimburilor efectuate în conformitate cu articolul 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

| (b) | deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (7) sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (8); |
| --- | --- |

(b)

deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (7) sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (8);

| (c) | debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96; |
| --- | --- |

(c)

debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;

| (d) | deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009. |
| --- | --- |

(d)

deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

(2)   Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, în timp ce articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice, în absența unor dispoziții contrare în anexa la prezentul regulament.

Articolul 5

Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale

Peștii din stocuri pentru care sunt stabilite TAC sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care capturile au fost efectuate de navele de pescuit ale unui stat membru care dispune de o cotă, iar această cotă nu a fost epuizată.

Articolul 6

Transmiterea datelor

Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa la prezentul regulament.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2014.

Pentru Consiliu

Președintele

M. MARTINA

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

1

(2)  Acordul privind punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 în ceea ce privește conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori (JO L 189, 3.7.1998, p. 16).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 al Consiliului din 16 decembrie 2002 de stabilire a cerințelor specifice de acces și a condițiilor asociate care se aplică pescuitului rezervelor de specii de adâncime (JO L 351, 28.12.2002, p. 6).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 218/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind comunicarea datelor statistice referitoare la capturile nominale de către statele membre care practică pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (JO L 87, 31.3.2009, p. 70).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 216/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind transmiterea statisticilor cu privire la capturile nominale de către statele membre care pescuiesc în alte zone decât Atlanticul de Nord (JO L 87, 31.3.2009, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93 și (CE) nr. 1627/94 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3317/94 (JO L 286, 29.10.2008, p. 33).

8

---

ANEXĂ

Trimiterile la zonele de pescuit sunt trimiteri la zonele ICES, dacă nu se precizează altfel.

PARTEA 1

Definiția speciilor și a grupurilor de specii

| 1. | În lista care figurează în partea 2 a prezentei anexe, stocurile de pești sunt enumerate în ordinea alfabetică a denumirilor latine ale speciilor. Cu toate acestea, rechinii de adâncime sunt menționați la începutul listei. În sensul prezentului regulament, în continuare este prezentat un tabel comparativ între denumirile comune și cele în limba latină:







  Denumire comună | Cod Alpha-3 | Denumire științifică |
| --- | --- | --- | --- |
| Sabie neagră | BSF | Aphanopus carbo |
| Beryx | ALF | Beryx spp. |
| Grenadier de piatră | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Grenadier | RHG | Macrourus berglax |
| Pion portocaliu | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Pagel argintiu | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Specie de merlucius (Ling american) | GFB | Phycis blennoides |

1.

În lista care figurează în partea 2 a prezentei anexe, stocurile de pești sunt enumerate în ordinea alfabetică a denumirilor latine ale speciilor. Cu toate acestea, rechinii de adâncime sunt menționați la începutul listei. În sensul prezentului regulament, în continuare este prezentat un tabel comparativ între denumirile comune și cele în limba latină:

Denumire comună

Cod Alpha-3

Denumire științifică

Sabie neagră

BSF

Aphanopus carbo

Beryx

ALF

Beryx spp.

Grenadier de piatră

RNG

Coryphaenoides rupestris

Grenadier

RHG

Macrourus berglax

Pion portocaliu

ORY

Hoplostethus atlanticus

Pagel argintiu

SBR

Pagellus bogaraveo

Specie de merlucius (Ling american)

GFB

Phycis blennoides

| 2. | În sensul prezentului regulament, termenul „rechini de adâncime” se referă la speciile enumerate în lista de mai jos:







  Denumire comună | Cod Alpha-3 | Denumire științifică |
| --- | --- | --- | --- |
| Rechin-pisică de adâncime | API | Apristurus spp. |
| Rechin-șopârlă | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Sagri | CWO | Centrophorus spp. |
| Rechin portughez | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Rechin negru | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Câine-de-mare negru | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Câine-de-mare abisal | DCA | Deania calcea |
| Rechin focă | SCK | Dalatias licha |
| Marele rechin lanternă | ETR | Etmopterus princeps |
| Sagri negru | ETX | Etmopterus spinax |
| Galeus murinus | GAM | Galeus murinus |
| Hexanchus griseus | SBL | Hexanchus griseus |
| Oxynotus paradoxus | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Scymnodon ringens | SYR | Scymnodon ringens |
| Rechin de Groenlanda | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

În sensul prezentului regulament, termenul „rechini de adâncime” se referă la speciile enumerate în lista de mai jos:

Denumire comună

Cod Alpha-3

Denumire științifică

Rechin-pisică de adâncime

API

Apristurus spp.

Rechin-șopârlă

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Sagri

CWO

Centrophorus spp.

Rechin portughez

CYO

Centroscymnus coelolepis

Rechin negru

CYP

Centroscymnus crepidater

Câine-de-mare negru

CFB

Centroscyllium fabricii

Câine-de-mare abisal

DCA

Deania calcea

Rechin focă

SCK

Dalatias licha

Marele rechin lanternă

ETR

Etmopterus princeps

Sagri negru

ETX

Etmopterus spinax

Galeus murinus

GAM

Galeus murinus

Hexanchus griseus

SBL

Hexanchus griseus

Oxynotus paradoxus

OXN

Oxynotus paradoxus

Scymnodon ringens

SYR

Scymnodon ringens

Rechin de Groenlanda

GSK

Somniosus microcephalus

PARTEA 2

Posibilități de pescuit anuale, aplicabile navelor de pescuit din Uniune în zone în care există TAC, defalcate pe specii și pe zone (în tone de greutate în viu)

| Specie: | Rechini de adâncime | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI, VII, VIII și IX; apele Uniunii din zonele CECAF 34.1.1, 34.1.2 și 34.2
  (DWS/56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Germania | 0 | 0 | | |
| Estonia | 0 | 0 | | |
| Irlanda | 0 | 0 | | |
| Spania | 0 | 0 | | |
| Franța | 0 | 0 | | |
| Lituania | 0 | 0 | | |
| Polonia | 0 | 0 | | |
| Portugalia | 0 | 0 | | |
| Regatul Unit | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Rechini de adâncime

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI, VII, VIII și IX; apele Uniunii din zonele CECAF 34.1.1, 34.1.2 și 34.2

(DWS/56789-)

Anul

2015

2016

Germania

0

0

Estonia

0

0

Irlanda

0

0

Spania

0

0

Franța

0

0

Lituania

0

0

Polonia

0

0

Portugalia

0

0

Regatul Unit

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Rechini de adâncime | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona X
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Portugalia | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Rechini de adâncime

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona X

(DWS/10-)

Anul

2015

2016

Portugalia

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Rechini de adâncime, Deania histricosa și Deania profondorum | Zonă: | Apele internaționale din zona XII
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 0 | 0 | | |
| Spania | 0 | 0 | | |
| Franța | 0 | 0 | | |
| Regatul Unit | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Rechini de adâncime, Deania histricosa și Deania profondorum

Zonă:

Apele internaționale din zona XII

(DWS/12INT-)

Anul

2015

2016

Irlanda

0

0

Spania

0

0

Franța

0

0

Regatul Unit

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Sabie neagră

  Aphanopus carbo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III și IV
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Germania | 3 | 3 | | |
| Franța | 3 | 3 | | |
| Regatul Unit | 3 | 3 | | |
| Uniune | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | TAC de precauție |

Specie:

Sabie neagră

Aphanopus carbo

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III și IV

(BSF/1234-)

Anul

2015

2016

Germania

3

3

Franța

3

3

Regatul Unit

3

3

Uniune

9

9

TAC

9

9

| Specie: | Sabie neagră

  Aphanopus carbo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI, VII și XII
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Germania | 42 | 39 | | |
| Estonia | 20 | 19 | | |
| Irlanda | 104 | 96 | | |
| Spania | 208 | 191 | | |
| Franța | 2 918 | 2 684 | | |
| Letonia | 136 | 125 | | |
| Lituania | 1 | 1 | | |
| Polonia | 1 | 1 | | |
| Regatul Unit | 208 | 191 | | |
| Altele (1) | 11 | 10 | | |
| Uniune | 3 649 | 3 357 | | |
| TAC | 3 649 | 3 357 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Sabie neagră

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI, VII și XII

(BSF/56712-)

Anul

2015

2016

Germania

42

39

Estonia

20

19

Irlanda

104

96

Spania

208

191

Franța

2 918

2 684

Letonia

136

125

Lituania

1

1

Polonia

1

1

Regatul Unit

208

191

Altele (1)

1

11

10

Uniune

3 649

3 357

TAC

3 649

3 357

TAC analitică

| Specie: | Sabie neagră

  Aphanopus carbo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII, IX și X
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Spania | 12 | 12 | | |
| Franța | 29 | 29 | | |
| Portugalia | 3 659 | 3 659 | | |
| Uniune | 3 700 | 3 700 | | |
| TAC | 3 700 | 3 700 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Sabie neagră

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII, IX și X

(BSF/8910-)

Anul

2015

2016

Spania

12

12

Franța

29

29

Portugalia

3 659

3 659

Uniune

3 700

3 700

TAC

3 700

3 700

TAC analitică

| Specie: | Sabie neagră

  Aphanopus carbo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona CECAF 34.1.2
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Portugalia | 3 141 | 2 827 | | |
| Uniune | 3 141 | 2 827 | | |
| TAC | 3 141 | 2 827 | | TAC de precauție |

Specie:

Specie:

Sabie neagră

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona CECAF 34.1.2

(BSF/C3412-)

Anul

2015

2016

Portugalia

3 141

2 827

Uniune

3 141

2 827

TAC

3 141

2 827

TAC de precauție

| Specie: | Beryx

  Beryx spp. | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 9 | 9 | | |
| Spania | 67 | 67 | | |
| Franța | 18 | 18 | | |
| Portugalia | 193 | 193 | | |
| Regatul Unit | 9 | 9 | | |
| Uniune | 296 | 296 | | |
| TAC | 296 | 296 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Beryx

Beryx spp.

Beryx

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII și XIV

(ALF/3X14-)

Anul

2015

2016

Irlanda

9

9

Spania

67

67

Franța

18

18

Portugalia

193

193

Regatul Unit

9

9

Uniune

296

296

TAC

296

296

TAC analitică

| Specie: | Grenadier și grenadier de piatră

  Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II și IV
  (RNG/124-) pentru grenadierul de piatră;
  (RHG/124-) pentru grenadier |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Danemarca | 1 | 1 | | |
| Germania | 1 | 1 | | |
| Franța | 10 | 10 | | |
| Regatul Unit | 1 | 1 | | |
| Uniune | 13 | 13 | | |
| TAC | 13 | 13 | | TAC de precauție |

Specie:

Specie:

Grenadier și grenadier de piatră

Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II și IV

(RNG/124-) pentru grenadierul de piatră;

(RHG/124-) pentru grenadier

Anul

2015

2016

Danemarca

1

1

Germania

1

1

Franța

10

10

Regatul Unit

1

1

Uniune

13

13

TAC

13

13

TAC de precauție

| Specie: | Grenadier și grenadier de piatră

  Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona III
  (RNG/03-) pentru grenadierul de piatră; (2)

  (RHG/03-) pentru grenadier |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Danemarca | 412 | 329 | | |
| Germania | 2 | 2 | | |
| Suedia | 21 | 17 | | |
| Uniune | 435 | 348 | | |
| TAC | 435 | 348 | | TAC de precauție |

Specie:

Specie:

Grenadier și grenadier de piatră

Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona III

(RNG/03-) pentru grenadierul de piatră; (2)

2

(RHG/03-) pentru grenadier

Anul

2015

2016

Danemarca

412

329

Germania

2

2

Suedia

21

17

Uniune

435

348

TAC

435

348

TAC de precauție

| Specie: | Grenadier și grenadier de piatră

  Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele Vb, VI și VII
  (RNG/5B67-) pentru grenadierul de piatră; (5)

  (RHG/5B67-) pentru grenadier |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 (3)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Germania | 8 | 8 | | |
| Estonia | 59 | 60 | | |
| Irlanda | 260 | 265 | | |
| Spania | 65 | 66 | | |
| Franța | 3 302 | 3 358 | | |
| Lituania | 76 | 77 | | |
| Polonia | 38 | 39 | | |
| Regatul Unit | 194 | 197 | | |
| Altele (4) | 8 | 8 | | |
| Uniune | 4 010 | 4 078 | | |
| TAC | 4 010 | 4 078 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Grenadier și grenadier de piatră

Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele Vb, VI și VII

(RNG/5B67-) pentru grenadierul de piatră; (5)

5

(RHG/5B67-) pentru grenadier

Anul

2015 (3)
   (4)

3

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Germania

8

8

Estonia

59

60

Irlanda

260

265

Spania

65

66

Franța

3 302

3 358

Lituania

76

77

Polonia

38

39

Regatul Unit

194

197

Altele (4)

4

8

8

Uniune

4 010

4 078

TAC

4 010

4 078

TAC analitică

| Specie: | Grenadier și grenadier de piatră

  Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII, IX, X, XII și XIV
  (RNG/8X14-) pentru grenadierul de piatră (7);
  (RHG/8X14-) pentru grenadier |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Germania | 24 | 21 | | |
| Irlanda | 5 | 5 | | |
| Spania | 2 617 | 2 354 | | |
| Franța | 121 | 109 | | |
| Letonia | 42 | 38 | | |
| Lituania | 5 | 5 | | |
| Polonia | 819 | 737 | | |
| Regatul Unit | 11 | 10 | | |
| Uniune | 3 644 | 3 279 | | |
| TAC | 3 644 | 3 279 | | TAC analitică |

Specie:

Grenadier și grenadier de piatră

Coryphaenoides rupestris și Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII, IX, X, XII și XIV

(RNG/8X14-) pentru grenadierul de piatră (7);

7

(RHG/8X14-) pentru grenadier

Anul

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Germania

24

21

Irlanda

5

5

Spania

2 617

2 354

Franța

121

109

Letonia

42

38

Lituania

5

5

Polonia

819

737

Regatul Unit

11

10

Uniune

3 644

3 279

TAC

3 644

3 279

TAC analitică

| Specie: | Pion portocaliu

  Hoplostethus atlanticus | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona VI
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 0 | 0 | | |
| Spania | 0 | 0 | | |
| Franța | 0 | 0 | | |
| Regatul Unit | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Specie:

Pion portocaliu

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona VI

(ORY/06-)

Anul

2015

2016

Irlanda

0

0

Spania

0

0

Franța

0

0

Regatul Unit

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Pion portocaliu

  Hoplostethus atlanticus | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona VII
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 0 | 0 | | |
| Spania | 0 | 0 | | |
| Franța | 0 | 0 | | |
| Regatul Unit | 0 | 0 | | |
| Altele | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Specie:

Pion portocaliu

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona VII

(ORY/07-)

Anul

2015

2016

Irlanda

0

0

Spania

0

0

Franța

0

0

Regatul Unit

0

0

Altele

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Pion portocaliu

  Hoplostethus atlanticus | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII și XIV
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 0 | 0 | | |
| Spania | 0 | 0 | | |
| Franța | 0 | 0 | | |
| Portugalia | 0 | 0 | | |
| Regatul Unit | 0 | 0 | | |
| Altele | 0 | 0 | | |
| Uniune | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | TAC analitică
  Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
  Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |

Specie:

Specie:

Pion portocaliu

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII și XIV

(ORY/1CX14)

Anul

2015

2016

Irlanda

0

0

Spania

0

0

Franța

0

0

Portugalia

0

0

Regatul Unit

0

0

Altele

0

0

Uniune

0

0

TAC

0

0

TAC analitică

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

| Specie: | Pagel argintiu

  Pagellus bogaraveo | Zonă: | Apele Uniunii și internaționale din zonele VI, VII și VIII
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Irlanda | 5 | 5 | | |
| Spania | 135 | 128 | | |
| Franța | 7 | 6 | | |
| Regatul Unit | 17 | 16 | | |
| Altele (8) | 5 | 5 | | |
| Uniune | 169 | 160 | | |
| TAC | 169 | 160 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Pagel argintiu

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și internaționale din zonele VI, VII și VIII

(SBR/678-)

Anul

2015

2016

Irlanda

5

5

Spania

135

128

Franța

7

6

Regatul Unit

17

16

Altele (8)

8

5

5

Uniune

169

160

TAC

169

160

TAC analitică

| Specie: | Pagel argintiu

  Pagellus bogaraveo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona IX
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Spania | 294 | 144 | | |
| Portugalia | 80 | 39 | | |
| Uniune | 374 | 183 | | |
| TAC | 374 | 183 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Pagel argintiu

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona IX

(SBR/09-)

Anul

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Spania

294

144

Portugalia

80

39

Uniune

374

183

TAC

374

183

TAC analitică

| Specie: | Pagel argintiu

  Pagellus bogaraveo | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zona X
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Spania | 6 | 5 | | |
| Portugalia | 678 | 507 | | |
| Regatul Unit | 6 | 5 | | |
| Uniune | 690 | 517 | | |
| TAC | 690 | 517 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Pagel argintiu

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zona X

(SBR/10-)

Anul

2015

2016

Spania

6

5

Portugalia

678

507

Regatul Unit

6

5

Uniune

690

517

TAC

690

517

TAC analitică

| Specie: | Specie de merluciu (Ling american)

  Phycis blennoides | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III și IV
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Germania | 10 | 10 | | |
| Franța | 10 | 10 | | |
| Regatul Unit | 17 | 17 | | |
| Uniune | 37 | 37 | | |
| TAC | 37 | 37 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Specie de merluciu (Ling american)

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, II, III și IV

(GFB/1234-)

Anul

2015

2016

Germania

10

10

Franța

10

10

Regatul Unit

17

17

Uniune

37

37

TAC

37

37

TAC analitică

| Specie: | Specie de merluciu (Ling american)

  Phycis blennoides | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI și VII
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Germania | 12 | 12 | | |
| Irlanda | 312 | 312 | | |
| Spania | 706 | 706 | | |
| Franța | 427 | 427 | | |
| Regatul Unit | 977 | 977 | | |
| Uniune | 2 434 | 2 434 | | |
| TAC | 2 434 | 2 434 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Specie de merluciu (Ling american)

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI și VII

(GFB/567-)

Anul

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Germania

12

12

Irlanda

312

312

Spania

706

706

Franța

427

427

Regatul Unit

977

977

Uniune

2 434

2 434

TAC

2 434

2 434

TAC analitică

| Specie: | Specie de merluciu (Ling american)

  Phycis blennoides | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII și IX
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Spania | 290 | 290 | | |
| Franța | 18 | 18 | | |
| Portugalia | 12 | 12 | | |
| Uniune | 320 | 320 | | |
| TAC | 320 | 320 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Specie de merluciu (Ling american)

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII și IX

(GFB/89-)

Anul

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Spania

290

290

Franța

18

18

Portugalia

12

12

Uniune

320

320

TAC

320

320

TAC analitică

| Specie: | Specie de merluciu (Ling american)

  Phycis blennoides | Zonă: | Apele Uniunii și apele internaționale din zonele X și XII
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Anul | 2015 | 2016 | | |
| Franța | 10 | 10 | | |
| Portugalia | 45 | 45 | | |
| Regatul Unit | 10 | 10 | | |
| Uniune | 65 | 65 | | |
| TAC | 65 | 65 | | TAC analitică |

Specie:

Specie:

Specie de merluciu (Ling american)

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Zonă:

Zonă:

Apele Uniunii și apele internaționale din zonele X și XII

(GFB/1012-)

Anul

2015

2016

Franța

10

10

Portugalia

45

45

Regatul Unit

10

10

Uniune

65

65

TAC

65

65

TAC analitică

---

(1)  Exclusiv pentru capturi accidentale. Pescuitul direcționat nu este autorizat în cadrul acestei cote.

1

(2)  În zona ICES IIIa nu se va desfășura nicio activitate de pescuit direcționat de grenadier de piatră, până la finalizarea consultărilor dintre Uniunea Europeană și Norvegia.

2

(3)  În apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII, IX, X, XII și XIV (RNG/*8X14-) poate fi pescuit un maximum de 10 % din fiecare cotă.

3

(4)  Exclusiv pentru capturi accidentale. Pescuitul direcționat nu este autorizat.

4

(5)  Debarcările de grenadier de piatră nu depășesc 95 % din cota fiecărui stat membru.

5

(6)  În apele Uniunii și apele internaționale din zonele Vb, VI și VII (RNG/*5B67-) poate fi pescuit un maximum de 10 % din fiecare cotă.

6

(7)  Debarcările de grenadier de piatră nu depășesc 80 % din cota fiecărui stat membru.

7

(8)  Exclusiv pentru capturi accidentale. Pescuitul direcționat nu este autorizat în cadrul acestei cote.

8

(9)  În apele Uniunii și apele internaționale din zonele VI, VII și VIII (SBR/*678-) poate fi pescuit un maximum de 8 % din fiecare cotă.

9

(10)  În apele Uniunii și apele internaționale din zonele VIII și IX (GFB/*89-) poate fi pescuit un maximum de 8 % din fiecare cotă.

10

(11)  În apele Uniunii și apele internaționale din zonele V, VI și VII (GFB/*567-) poate fi pescuit un maximum de 8 % din fiecare cotă.

11

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/15

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1368/2014 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 48,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1), în special articolul 72 litera (f),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2), în special articolele 8, 9 și 92,

întrucât:

| (1) | Statele membre au înaintat solicitări către Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială în vederea modificării unor intrări din anexa 1 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 pentru a armoniza anexa în cauză cu evoluțiile din legislația țărilor respective. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre au înaintat solicitări către Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială în vederea modificării unor intrări din anexa 1 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 pentru a armoniza anexa în cauză cu evoluțiile din legislația țărilor respective.

| (2) | Anexa 1 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 urmărește să ofere o imagine de ansamblu asupra dispozițiilor de punere în aplicare a acordurilor bilaterale dintre statele membre care rămân în vigoare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul în cauză sau care sunt încheiate și inventariate în temeiul articolului 8 alineatul (2) și al articolului 9 alineatul (2) din același regulament. |
| --- | --- |

(2)

Anexa 1 la Regulamentul (CE) nr. 987/2009 urmărește să ofere o imagine de ansamblu asupra dispozițiilor de punere în aplicare a acordurilor bilaterale dintre statele membre care rămân în vigoare în temeiul articolului 8 alineatul (1) din regulamentul în cauză sau care sunt încheiate și inventariate în temeiul articolului 8 alineatul (2) și al articolului 9 alineatul (2) din același regulament.

| (3) | Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială a făcut propuneri relevante Comisiei în ceea ce privește modificările solicitate în temeiul articolului 72 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004. |
| --- | --- |

(3)

Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială a făcut propuneri relevante Comisiei în ceea ce privește modificările solicitate în temeiul articolului 72 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 883/2004.

| (4) | Comisia a fost de acord să includă propunerile pentru modificările tehnice la anexa 1 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a fost de acord să includă propunerile pentru modificările tehnice la anexa 1 din Regulamentul (CE) nr. 987/2009.

| (5) | Regulamentul (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei (3), prin articolul 1 alineatul (2), a modificat în mod eronat anexa XI la Regulamentul (CE) nr. 883/2004. Dispoziția de modificare ar trebui, prin urmare, să fie eliminată. Din motive de claritate juridică, eliminarea articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1372/2013 ar trebui să se aplice retroactiv, începând cu 1 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei (3), prin articolul 1 alineatul (2), a modificat în mod eronat anexa XI la Regulamentul (CE) nr. 883/2004. Dispoziția de modificare ar trebui, prin urmare, să fie eliminată. Din motive de claritate juridică, eliminarea articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1372/2013 ar trebui să se aplice retroactiv, începând cu 1 ianuarie 2014.

| (6) | Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 987/2009 și (UE) nr. 1372/2013 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 987/2009 și (UE) nr. 1372/2013 trebuie modificate în consecință.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

| (1) | Anexa 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | Se elimină secțiunea „DANEMARCA–ITALIA”; |
| --- | --- | --- |

(1)

Anexa 1 se modifică după cum urmează:

(a)

Se elimină secțiunea „DANEMARCA–ITALIA”;

| (2) | În secțiunea „FRANȚA–LUXEMBURG”, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | Schimburile de scrisori din 17 iulie și 20 septembrie 1995 privind modalitățile de stingere a creanțelor reciproce în temeiul articolelor 93, 95 și 96 din Regulamentul (CEE) nr. 574/72 și schimbul de scrisori din 10 iulie și 30 august 2013” |
| --- | --- | --- |

(2)

În secțiunea „FRANȚA–LUXEMBURG”, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

Schimburile de scrisori din 17 iulie și 20 septembrie 1995 privind modalitățile de stingere a creanțelor reciproce în temeiul articolelor 93, 95 și 96 din Regulamentul (CEE) nr. 574/72 și schimbul de scrisori din 10 iulie și 30 august 2013”

.

Articolul 2

La articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1372/2013, alineatul (2) se elimină.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării.

Se aplică de la 1 ianuarie 2015, cu excepția articolului 2, care se aplică de la 1 ianuarie 2014.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

1

(2)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1372/2013 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și a Regulamentului (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 (JO L 346, 20.12.2013, p. 27).

3

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/17

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1369/2014 AL COMISIEI

din 17 decembrie 2014

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Garda (DOP)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Garda”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2325/97 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Italiei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Garda”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2325/97 al Comisiei (2).

| (2) | Modificarea respectivă nefiind minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Modificarea respectivă nefiind minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Garda” (DOP).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014

Pentru Comisie,

pentru președinte

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 2325/97 al Comisiei din 24 noiembrie 1997 (JO L 322, 25.11.1997, p. 33-35).

2

(3)  JO C 260, 9.8.2014, p. 17.

3

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/18

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 1370/2014 AL COMISIEI

din 19 decembrie 2014

de stabilire a unui ajutor excepțional cu caracter temporar pentru producătorii de lapte din Finlanda

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 219 alineatul (1) coroborat cu articolul 228,

întrucât:

| (1) | La data de 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție în privința importului din Uniune către Rusia de anumite produse agricole, inclusiv produse lactate. |
| --- | --- |

(1)

La data de 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție în privința importului din Uniune către Rusia de anumite produse agricole, inclusiv produse lactate.

| (2) | Având în vedere că peste 25 % din producția sa de lapte se exporta către Rusia, ceea ce reprezintă 64 % din exporturile sale totale de lapte și produse lactate către țări terțe, Finlanda se numără printre statele membre în care gradul de dependență a producției de lapte de exporturile către Rusia era cel mai ridicat înainte de introducerea interdicției. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere că peste 25 % din producția sa de lapte se exporta către Rusia, ceea ce reprezintă 64 % din exporturile sale totale de lapte și produse lactate către țări terțe, Finlanda se numără printre statele membre în care gradul de dependență a producției de lapte de exporturile către Rusia era cel mai ridicat înainte de introducerea interdicției.

| (3) | Prețurile la poarta fermei ale laptelui în Finlanda au cunoscut o scădere bruscă în septembrie 2014, imputabilă în întregime interdicției la import impuse de Rusia. Prețul mediu al laptelui este relativ ridicat în Finlanda față de Uniune în ansamblu, însă costurile de producție din această țară sunt cele mai mari din Uniune. |
| --- | --- |

(3)

Prețurile la poarta fermei ale laptelui în Finlanda au cunoscut o scădere bruscă în septembrie 2014, imputabilă în întregime interdicției la import impuse de Rusia. Prețul mediu al laptelui este relativ ridicat în Finlanda față de Uniune în ansamblu, însă costurile de producție din această țară sunt cele mai mari din Uniune.

| (4) | Continuitatea sectorului finlandez al laptelui și produselor lactate este pusă în pericol de interdicția la import impusă de Rusia, întrucât sectorul investise în produse cu valoare adăugată mare, adaptate la gusturile și nevoile pieței ruse. Produsele lactate fabricate pentru piața rusă trebuie să fie absorbite, la prețuri reduse, de piața finlandeză a vânzării cu amănuntul. Este nevoie de timp pentru ca sectorul finlandez să găsească noi piețe de desfacere sau să-și adapteze producția la produse noi care ar putea satisface cererea. Recurgerea la intervenția publică și la depozitarea privată este insuficientă pentru a aborda această amenințare. |
| --- | --- |

(4)

Continuitatea sectorului finlandez al laptelui și produselor lactate este pusă în pericol de interdicția la import impusă de Rusia, întrucât sectorul investise în produse cu valoare adăugată mare, adaptate la gusturile și nevoile pieței ruse. Produsele lactate fabricate pentru piața rusă trebuie să fie absorbite, la prețuri reduse, de piața finlandeză a vânzării cu amănuntul. Este nevoie de timp pentru ca sectorul finlandez să găsească noi piețe de desfacere sau să-și adapteze producția la produse noi care ar putea satisface cererea. Recurgerea la intervenția publică și la depozitarea privată este insuficientă pentru a aborda această amenințare.

| (5) | În scopul de a aborda în mod eficient și eficace perturbările rezultate ale pieței, este oportun să se acorde ajutor Finlandei sub forma unui pachet financiar unic, cu scopul de a sprijini producătorii de lapte care sunt afectați de interdicția la import impusă de Rusia și care se confruntă, în consecință, cu probleme de lichidități. |
| --- | --- |

(5)

În scopul de a aborda în mod eficient și eficace perturbările rezultate ale pieței, este oportun să se acorde ajutor Finlandei sub forma unui pachet financiar unic, cu scopul de a sprijini producătorii de lapte care sunt afectați de interdicția la import impusă de Rusia și care se confruntă, în consecință, cu probleme de lichidități.

| (6) | Pachetul financiar pus la dispoziția Finlandei ar trebui calculat pe baza producției de lapte din 2013/2014 în cadrul cotelor naționale și în mod proporțional cu scăderea remarcată a prețului laptelui. Pentru a se asigura direcționarea sprijinului către producătorii afectați de interdicție, ținând seama și de resursele bugetare limitate, Finlanda ar trebui să distribuie suma respectivă pe baza unor criterii obiective și într-un mod nediscriminatoriu, evitând totodată distorsiunile pe piață și denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(6)

Pachetul financiar pus la dispoziția Finlandei ar trebui calculat pe baza producției de lapte din 2013/2014 în cadrul cotelor naționale și în mod proporțional cu scăderea remarcată a prețului laptelui. Pentru a se asigura direcționarea sprijinului către producătorii afectați de interdicție, ținând seama și de resursele bugetare limitate, Finlanda ar trebui să distribuie suma respectivă pe baza unor criterii obiective și într-un mod nediscriminatoriu, evitând totodată distorsiunile pe piață și denaturarea concurenței.

| (7) | Având în vedere că pachetul financiar alocat Finlandei va compensa doar o parte limitată din pierderea reală suportată de producători, ar trebui să se permită Finlandei să le acorde sprijin suplimentar producătorilor de lapte. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că pachetul financiar alocat Finlandei va compensa doar o parte limitată din pierderea reală suportată de producători, ar trebui să se permită Finlandei să le acorde sprijin suplimentar producătorilor de lapte.

| (8) | Respectiva sumă suplimentară ar trebui acordată în aceleași condiții de obiectivitate, nediscriminare și nedenaturare a concurenței și ar trebui să țină seama de ajutorul național pe care l-au primit producătorii în același scop pe baza articolului 142 din Actul de Aderare a Austriei, Finlandei și Suediei. |
| --- | --- |

(8)

Respectiva sumă suplimentară ar trebui acordată în aceleași condiții de obiectivitate, nediscriminare și nedenaturare a concurenței și ar trebui să țină seama de ajutorul național pe care l-au primit producătorii în același scop pe baza articolului 142 din Actul de Aderare a Austriei, Finlandei și Suediei.

| (9) | Ajutorul prevăzut în prezentul regulament ar trebui să fie acordat ca o măsură de sprijinire a piețelor agricole în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2). |
| --- | --- |

(9)

Ajutorul prevăzut în prezentul regulament ar trebui să fie acordat ca o măsură de sprijinire a piețelor agricole în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2).

| (10) | Din motive bugetare, Uniunea ar trebui să finanțeze cheltuielile suportate de Finlanda în legătură cu sprijinul acordat producătorilor de lapte numai dacă aceste plăți se efectuează până la un anumit termen limită. |
| --- | --- |

(10)

Din motive bugetare, Uniunea ar trebui să finanțeze cheltuielile suportate de Finlanda în legătură cu sprijinul acordat producătorilor de lapte numai dacă aceste plăți se efectuează până la un anumit termen limită.

| (11) | Pentru a se asigura atât transparența, cât și monitorizarea și administrarea corespunzătoare a sumei care îi este pusă la dispoziție, Finlanda ar trebui să comunice Comisiei criteriile obiective folosite pentru a stabili metodele de acordare a sprijinului și măsurile luate pentru a evita denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se asigura atât transparența, cât și monitorizarea și administrarea corespunzătoare a sumei care îi este pusă la dispoziție, Finlanda ar trebui să comunice Comisiei criteriile obiective folosite pentru a stabili metodele de acordare a sprijinului și măsurile luate pentru a evita denaturarea concurenței.

| (12) | Pentru a se asigura că producătorii de lapte primesc ajutorul în cel mai scurt timp posibil, ar trebuie să se permită Finlandei să pună în aplicare prezentul regulament fără întârziere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în a treia zi de la data publicării, |
| --- | --- |

(12)

Pentru a se asigura că producătorii de lapte primesc ajutorul în cel mai scurt timp posibil, ar trebuie să se permită Finlandei să pună în aplicare prezentul regulament fără întârziere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în a treia zi de la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se pune la dispoziția Finlandei un ajutor din partea Uniunii în cuantum total de 10 729 307 EUR, pentru a se oferi sprijin direcționat producătorilor de lapte afectați de interdicția la import impusă de Rusia produselor din Uniune.

Finlanda utilizează suma respectivă pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, cu condiția ca plățile care rezultă să nu provoace denaturarea concurenței. În acest scop, Finlanda ține seama de amploarea efectelor pe care le are interdicția la import impusă de Rusia asupra producătorilor în cauză.

Finlanda efectuează plățile respective până la data de 31 mai 2015 cel târziu.

Articolul 2

Finlanda poate acorda sprijin suplimentar producătorilor de lapte care primesc ajutorul menționat la articolul 1, până la un cuantum maxim egal cu suma prevăzută la articolul menționat.

Respectivul sprijin suplimentar se acordă în aceleași condiții de obiectivitate, nediscriminare și nedenaturare a concurenței și ține seama de ajutorul național pe care l-au primit producătorii în același scop pe baza articolului 142 din Actul de Aderare a Austriei, Finlandei și Suediei.

Finlanda plătește sprijinul suplimentar până la data de 31 mai 2015 cel târziu.

Articolul 3

Finlanda notifică Comisiei următoarele:

| (a) | fără întârziere și cel târziu până la data de 30 aprilie 2015, criteriile obiective utilizate pentru a stabili metodele de acordare a sprijinului direcționat și măsurile luate pentru a evita denaturarea concurenței; |
| --- | --- |

(a)

fără întârziere și cel târziu până la data de 30 aprilie 2015, criteriile obiective utilizate pentru a stabili metodele de acordare a sprijinului direcționat și măsurile luate pentru a evita denaturarea concurenței;

| (b) | cel târziu la 31 iulie 2015, sumele totale plătite, precum și numărul și tipul beneficiarilor. |
| --- | --- |

(b)

cel târziu la 31 iulie 2015, sumele totale plătite, precum și numărul și tipul beneficiarilor.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

2

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/20

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 1371/2014 AL COMISIEI

din 19 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014 de stabilire a unor măsuri de sprijin excepționale cu caracter temporar suplimentare pentru producătorii de anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 219 alineatul (1) coroborat cu articolul 228,

întrucât:

| (1) | La data de 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție asupra importurilor în Rusia de anumite produse provenite din Uniune, inclusiv fructe și legume. |
| --- | --- |

(1)

La data de 7 august 2014, guvernul rus a introdus o interdicție asupra importurilor în Rusia de anumite produse provenite din Uniune, inclusiv fructe și legume.

| (2) | Pentru ca perturbarea rezultată a pieței fructelor și legumelor, pe care există cantități mari de produse perisabile, să nu se transforme într-o perturbare mai gravă sau prelungită, s-a adoptat Regulamentul delegat (UE) nr. 932/2014 al Comisiei (2). Acesta stabilea sumele maxime de sprijin pentru retrageri, pentru nerecoltare și pentru recoltarea înainte de coacere. Mecanismul introdus prin regulamentul respectiv a fost ulterior completat de măsurile prevăzute de Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 al Comisiei (3), sub forma unui sprijin specific suplimentar pentru anumite cantități de produse, calculate pe baza exporturilor tradiționale către Rusia. |
| --- | --- |

(2)

Pentru ca perturbarea rezultată a pieței fructelor și legumelor, pe care există cantități mari de produse perisabile, să nu se transforme într-o perturbare mai gravă sau prelungită, s-a adoptat Regulamentul delegat (UE) nr. 932/2014 al Comisiei (2). Acesta stabilea sumele maxime de sprijin pentru retrageri, pentru nerecoltare și pentru recoltarea înainte de coacere. Mecanismul introdus prin regulamentul respectiv a fost ulterior completat de măsurile prevăzute de Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 al Comisiei (3), sub forma unui sprijin specific suplimentar pentru anumite cantități de produse, calculate pe baza exporturilor tradiționale către Rusia.

| (3) | Această interdicție a importurilor impusă de Rusia continuă să creeze un risc serios de perturbare a pieței provocat de scăderea semnificativă a prețurilor ca urmare a faptului că o importantă piață de export a devenit, brusc, indisponibilă. Pentru această situație cu care se confruntă piața, măsurile normale disponibile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 par a fi în continuare insuficiente. Prin urmare, ar trebui prelungită disponibilitatea mecanismului bazat pe sprijinul pentru anumite cantități de produse prevăzut de Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014. |
| --- | --- |

(3)

Această interdicție a importurilor impusă de Rusia continuă să creeze un risc serios de perturbare a pieței provocat de scăderea semnificativă a prețurilor ca urmare a faptului că o importantă piață de export a devenit, brusc, indisponibilă. Pentru această situație cu care se confruntă piața, măsurile normale disponibile în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 par a fi în continuare insuficiente. Prin urmare, ar trebui prelungită disponibilitatea mecanismului bazat pe sprijinul pentru anumite cantități de produse prevăzut de Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014.

| (4) | Ținând seama de cantitățile estimate a fi afectate de interdicție, asistența financiară a Uniunii ar trebui prelungită în funcție de cantitățile de produse vizate. În lunile enumerate în continuare, calcularea acestor cantități ar trebui realizată pentru fiecare stat membru în parte, în funcție de media exporturilor sale de produse vizate către Rusia în ultimii trei ani: aprilie și mai în cazul fructelor și ianuarie-mai în cazul legumelor. În plus, având în vedere exportul lor sezonier, lămâile clasificate la codul NC 0805 50 10 ar trebui adăugate la lista produselor eligibile pentru sprijin în temeiul Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014. |
| --- | --- |

(4)

Ținând seama de cantitățile estimate a fi afectate de interdicție, asistența financiară a Uniunii ar trebui prelungită în funcție de cantitățile de produse vizate. În lunile enumerate în continuare, calcularea acestor cantități ar trebui realizată pentru fiecare stat membru în parte, în funcție de media exporturilor sale de produse vizate către Rusia în ultimii trei ani: aprilie și mai în cazul fructelor și ianuarie-mai în cazul legumelor. În plus, având în vedere exportul lor sezonier, lămâile clasificate la codul NC 0805 50 10 ar trebui adăugate la lista produselor eligibile pentru sprijin în temeiul Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014.

| (5) | Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 ar trebui, prin urmare, modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 ar trebui, prin urmare, modificat în consecință.

| (6) | Pentru a avea un impact imediat asupra pieței și pentru a contribui la stabilizarea prețurilor, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale, |
| --- | --- |

(6)

Pentru a avea un impact imediat asupra pieței și pentru a contribui la stabilizarea prețurilor, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la data publicării sale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificarea Regulamentului delegat (UE) nr. 1031/2014

Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) se adaugă următoarea literă (r):






  „(r) | lămâile clasificate la codul NC 0805 50 10.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) se adaugă următoarea literă (r):

„(r)

lămâile clasificate la codul NC 0805 50 10.”

;

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Sprijinul menționat la alineatul (1) acoperă activitățile desfășurate în perioada împărțită după cum urmează:






  (a) | perioada cuprinsă între 30 septembrie 2014 și data la care cantitățile menționate la articolul 2 alineatul (1) au fost epuizate în fiecare stat membru vizat sau data de 31 decembrie 2014, oricare dintre acestea survine prima; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Sprijinul menționat la alineatul (1) acoperă activitățile desfășurate în perioada împărțită după cum urmează:

(a)

perioada cuprinsă între 30 septembrie 2014 și data la care cantitățile menționate la articolul 2 alineatul (1) au fost epuizate în fiecare stat membru vizat sau data de 31 decembrie 2014, oricare dintre acestea survine prima;

| (b) | perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și data la care cantitățile menționate la articolul 2 alineatul (1) au fost epuizate în fiecare stat membru vizat sau data de 30 iunie 2015, oricare dintre acestea survine prima.” |
| --- | --- |

(b)

perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2015 și data la care cantitățile menționate la articolul 2 alineatul (1) au fost epuizate în fiecare stat membru vizat sau data de 30 iunie 2015, oricare dintre acestea survine prima.”

| 2. | La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Sprijinul menționat la articolul 1 alineatul (1) este pus la dispoziția statelor membre pentru următoarele cantități de produse:






  (a) | pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a), cantitățile prevăzute în anexa I; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Sprijinul menționat la articolul 1 alineatul (1) este pus la dispoziția statelor membre pentru următoarele cantități de produse:

(a)

pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a), cantitățile prevăzute în anexa I;

| (b) | pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b), cantitățile prevăzute în anexa Ia. |
| --- | --- |

(b)

pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b), cantitățile prevăzute în anexa Ia.

Pentru perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a), acest sprijin este de asemenea disponibil, în toate statele membre, pentru operațiuni de retragere, de recoltare înainte de coacere sau de nerecoltare privind unul sau mai multe dintre produsele menționate la articolul 1 alineatul (2), după cum stabilește statul membru în cauză, cu condiția ca respectiva cantitate suplimentară să nu depășească 3 000 de tone per stat membru.”

| 3. | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Organizațiile de producători solicită plata asistenței financiare din partea Uniunii, menționată la articolele 4, 5 și 6, până la 31 ianuarie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 31 iulie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b).
  (2)   Organizațiile de producători solicită plata asistenței financiare totale din partea Uniunii, menționată la articolele 4 și 6 din prezentul regulament, în conformitate cu procedura menționată la articolul 72 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 până la 31 ianuarie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 31 iulie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b) din prezentul regulament.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Organizațiile de producători solicită plata asistenței financiare din partea Uniunii, menționată la articolele 4, 5 și 6, până la 31 ianuarie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 31 iulie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b).

(2)   Organizațiile de producători solicită plata asistenței financiare totale din partea Uniunii, menționată la articolele 4 și 6 din prezentul regulament, în conformitate cu procedura menționată la articolul 72 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 până la 31 ianuarie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 31 iulie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b) din prezentul regulament.”

| (b) | la alineatul (3), cuvintele „până la data menționată la alineatul (1)” se înlocuiesc cu „până la datele menționate la alineatul (1)”. |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), cuvintele „până la data menționată la alineatul (1)” se înlocuiesc cu „până la datele menționate la alineatul (1)”.

| 4. | La articolul 10 alineatul (1), partea introductivă a primului paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Statele membre notifică Comisiei, până la 30 septembrie 2014, 15 octombrie 2014, 31 octombrie 2014, 15 noiembrie 2014, 30 noiembrie 2014, 15 decembrie 2014, 31 decembrie 2014, 15 ianuarie 2015, 31 ianuarie 2015 și 15 februarie 2015 în ceea ce privește perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 30 septembrie 2015, până la a cincisprezecea zi și până la ultima zi a fiecărei luni în ceea ce privește perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b), următoarele informații pentru fiecare produs:”. |
| --- | --- |

4.

La articolul 10 alineatul (1), partea introductivă a primului paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre notifică Comisiei, până la 30 septembrie 2014, 15 octombrie 2014, 31 octombrie 2014, 15 noiembrie 2014, 30 noiembrie 2014, 15 decembrie 2014, 31 decembrie 2014, 15 ianuarie 2015, 31 ianuarie 2015 și 15 februarie 2015 în ceea ce privește perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a) și până la 30 septembrie 2015, până la a cincisprezecea zi și până la ultima zi a fiecărei luni în ceea ce privește perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b), următoarele informații pentru fiecare produs:”

| 5. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 11
  Plata asistenței financiare din partea Uniunii
  Cheltuielile suportate de statele membre în legătură cu plățile în temeiul prezentului regulament sunt eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii numai dacă au fost efectuate până la următoarele date:






  (a) | 30 iunie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a); |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Plata asistenței financiare din partea Uniunii

Cheltuielile suportate de statele membre în legătură cu plățile în temeiul prezentului regulament sunt eligibile pentru asistență financiară din partea Uniunii numai dacă au fost efectuate până la următoarele date:

(a)

30 iunie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (a);

| (b) | 30 septembrie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b).” |
| --- | --- |

(b)

30 septembrie 2015 în ceea ce privește operațiunile efectuate în perioada menționată la articolul 1 alineatul (3) litera (b).”

| 6. | Titlul anexei I se înlocuiește cu textul următor:
  „Cantitățile maxime de produse alocate pentru fiecare stat membru, menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)”. |
| --- | --- |

6.

Titlul anexei I se înlocuiește cu textul următor:

„Cantitățile maxime de produse alocate pentru fiecare stat membru, menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)”

| 7. | Se inserează o nouă anexă Ia, al cărei text este prevăzut în anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

7.

Se inserează o nouă anexă Ia, al cărei text este prevăzut în anexa I la prezentul regulament;

| 8. | Anexele III și IV se înlocuiesc cu textul din anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.

Anexele III și IV se înlocuiesc cu textul din anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 932/2014 al Comisiei din 29 august 2014 de stabilire a unor măsuri excepționale cu caracter temporar de sprijinire a producătorilor de anumite fructe și legume și de modificare a Regulamentului delegat (UE) nr. 913/2014 (JO L 259, 30.8.2014, p. 2).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1031/2014 al Comisiei din 29 septembrie 2014 de stabilire a unor măsuri de sprijin excepționale cu caracter temporar suplimentare pentru producătorii de anumite fructe și legume (JO L 284, 30.9.2014, p. 22).

3

---

ANEXA I

„ANEXA Ia

Cantitățile maxime de produse alocate pentru fiecare stat membru, menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b)

| (tone) | Mere și pere | Prune, struguri de masă și kiwi | Tomate, morcovi, ardei dulci, castraveți și cornișoni | Portocale, clementine, mandarine și lămâi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Germania | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Grecia | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Spania | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Franța | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Italia | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Cipru | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Lituania | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Țările de Jos | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Austria | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Polonia | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugalia | 350 | 0 | 0 | 0” |

(tone)

Mere și pere

Prune, struguri de masă și kiwi

Tomate, morcovi, ardei dulci, castraveți și cornișoni

Portocale, clementine, mandarine și lămâi

Belgia

21 200

0

13 200

0

Germania

3 450

0

0

0

Grecia

200

3 100

2 000

0

Spania

300

0

26 650

15 775

Franța

3 800

0

1 450

0

Italia

8 400

3 800

0

0

Cipru

0

0

0

1 750

Lituania

0

0

6 000

0

Țările de Jos

9 700

0

24 650

0

Austria

500

0

0

0

Polonia

155 700

0

18 650

0

Portugalia

350

0

0

0”

---

ANEXA II

ANEXA III

Formularele-tip pentru notificări, menționate la articolul 10

NOTIFICARE PRIVIND RETRAGERILE DE PE PIAȚĂ — DISTRIBUIRE GRATUITĂ

| Stat membru: | Perioada vizată: | Data: |
| --- | --- | --- |

Stat membru:

Perioada vizată:

Data:

| Produsul | Organizații de producători | Producători care nu sunt membri ai unei organizații | Cantități totale (t) | Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cantități (t) | Asistență financiară din partea Uniunii (EUR) | Cantități (t) | Asistență financiară din partea Uniunii (EUR) |
| retragere | transport | sortare și ambalare | TOTAL | retragere | transport | sortare și ambalare | TOTAL |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| Mere | | | | | | | | | | | | |
| Pere | | | | | | | | | | | | |
| Total mere și pere | | | | | | | | | | | | |
| Tomate | | | | | | | | | | | | |
| Morcovi | | | | | | | | | | | | |
| Ardei dulci | | | | | | | | | | | | |
| Castraveți și cornișoni | | | | | | | | | | | | |
| Total legume | | | | | | | | | | | | |
| Prune | | | | | | | | | | | | |
| Struguri de masă proaspeți | | | | | | | | | | | | |
| Kiwi | | | | | | | | | | | | |
| Total alte fructe | | | | | | | | | | | | |
| Portocale | | | | | | | | | | | | |
| Clementine | | | | | | | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | | | | | | | |
| Lămâi | | | | | | | | | | | | |
| Total citrice | | | | | | | | | | | | |
| Verze | | | | | | | | | | | | |
| Conopidă și conopidă broccoli | | | | | | | | | | | | |
| Ciuperci | | | | | | | | | | | | |
| Fructe de tip bacă | | | | | | | | | | | | |
| Total altele | | | | | | | | | | | | |
| TOTAL | | | | | | | | | | | | |
| * | Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită. |

Produsul

Organizații de producători

Producători care nu sunt membri ai unei organizații

Cantități totale (t)

Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR)

Cantități (t)

Asistență financiară din partea Uniunii (EUR)

Cantități (t)

Asistență financiară din partea Uniunii (EUR)

retragere

transport

sortare și ambalare

TOTAL

retragere

transport

sortare și ambalare

TOTAL

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

Mere

Pere

Total mere și pere

Tomate

Morcovi

Ardei dulci

Castraveți și cornișoni

Total legume

Prune

Struguri de masă proaspeți

Kiwi

Total alte fructe

Portocale

Clementine

Mandarine

Lămâi

Total citrice

Verze

Conopidă și conopidă broccoli

Ciuperci

Fructe de tip bacă

Total altele

TOTAL

*

Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită.

NOTIFICARE PRIVIND RETRAGERILE DE PE PIAȚĂ — ALTE DESTINAȚII

| Stat membru: | Perioada vizată: | Data: |
| --- | --- | --- |

Stat membru:

Perioada vizată:

Data:

| Produsul | Organizații de producători | Producători care nu sunt membri ai unei organizații | Cantități totale (t) | Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cantități
  (t) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR) | Cantități
  (t) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Mere | | | | | | |
| Pere | | | | | | |
| Total mere și pere | | | | | | |
| Tomate | | | | | | |
| Morcovi | | | | | | |
| Ardei dulci | | | | | | |
| Castraveți și cornișoni | | | | | | |
| Total legume | | | | | | |
| Prune | | | | | | |
| Struguri de masă proaspeți | | | | | | |
| Kiwi | | | | | | |
| Total alte fructe | | | | | | |
| Portocale | | | | | | |
| Clementine | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | |
| Lămâi | | | | | | |
| Total citrice | | | | | | |
| Verze | | | | | | |
| Conopidă și conopidă broccoli | | | | | | |
| Ciuperci | | | | | | |
| Fructe de tip bacă | | | | | | |
| Total altele | | | | | | |
| TOTAL | | | | | | |
| * | Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită. |

Produsul

Organizații de producători

Producători care nu sunt membri ai unei organizații

Cantități totale (t)

Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR)

Cantități

(t)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR)

Cantități

(t)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Mere

Pere

Total mere și pere

Tomate

Morcovi

Ardei dulci

Castraveți și cornișoni

Total legume

Prune

Struguri de masă proaspeți

Kiwi

Total alte fructe

Portocale

Clementine

Mandarine

Lămâi

Total citrice

Verze

Conopidă și conopidă broccoli

Ciuperci

Fructe de tip bacă

Total altele

TOTAL

*

Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită.

NOTIFICARE PRIVIND NERECOLTAREA ȘI RECOLTAREA ÎNAINTE DE COACERE

| Stat membru: | Perioada vizată: | Data: |
| --- | --- | --- |

Stat membru:

Perioada vizată:

Data:

| Produsul | Organizații de producători | Producători care nu sunt membri ai unei organizații | Cantități totale
  (t) | Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suprafață
  (ha) | Cantități
  (t) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR) | Suprafață
  (ha) | Cantități
  (t) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Mere | | | | | | | | |
| Pere | | | | | | | | |
| Total mere și pere | | | | | | | | |
| Tomate | | | | | | | | |
| Morcovi | | | | | | | | |
| Ardei dulci | | | | | | | | |
| Castraveți și cornișoni | | | | | | | | |
| Total legume | | | | | | | | |
| Prune | | | | | | | | |
| Struguri de masă proaspeți | | | | | | | | |
| Kiwi | | | | | | | | |
| Total alte fructe | | | | | | | | |
| Portocale | | | | | | | | |
| Clementine | | | | | | | | |
| Mandarine | | | | | | | | |
| Lămâi | | | | | | | | |
| Total citrice | | | | | | | | |
| Verze | | | | | | | | |
| Conopidă și conopidă broccoli | | | | | | | | |
| Ciuperci | | | | | | | | |
| Fructe de tip bacă | | | | | | | | |
| Total altele | | | | | | | | |
| TOTAL | | | | | | | | |
| * | Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită. |

Produsul

Organizații de producători

Producători care nu sunt membri ai unei organizații

Cantități totale

(t)

Total asistență financiară din partea Uniunii (EUR)

Suprafață

(ha)

Cantități

(t)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR)

Suprafață

(ha)

Cantități

(t)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Mere

Pere

Total mere și pere

Tomate

Morcovi

Ardei dulci

Castraveți și cornișoni

Total legume

Prune

Struguri de masă proaspeți

Kiwi

Total alte fructe

Portocale

Clementine

Mandarine

Lămâi

Total citrice

Verze

Conopidă și conopidă broccoli

Ciuperci

Fructe de tip bacă

Total altele

TOTAL

*

Pentru fiecare notificare trebuie completată o foaie Excel diferită.

ANEXA IV

TABELELE CARE TREBUIE TRANSMISE CU OCAZIA PRIMEI NOTIFICĂRI, MENȚIONATE LA ARTICOLUL 10 ALINEATUL (1)

RETRAGERI DE PE PIAȚĂ — ALTE DESTINAȚII

Sumele maxime ale sprijinului stabilite de statul membru în conformitate cu articolul 79 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 și cu articolele 4 și 5 din prezentul regulament

| Stat membru: | Data: |
| --- | --- |

Stat membru:

Data:

| Produsul | Contribuția organizației de producători
  (EUR/100 kg) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| Mere | | |
| Pere | | |
| Tomate | | |
| Morcovi | | |
| Verze | | |
| Ardei dulci | | |
| Conopidă și conopidă broccoli | | |
| Castraveți și cornișoni | | |
| Ciuperci | | |
| Prune | | |
| Fructe de tip bacă | | |
| Struguri de masă proaspeți | | |
| Kiwi | | |
| Portocale | | |
| Clementine | | |
| Mandarine | | |
| Lămâi | | |

Produsul

Contribuția organizației de producători

(EUR/100 kg)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR/100 kg)

Mere

Pere

Tomate

Morcovi

Verze

Ardei dulci

Conopidă și conopidă broccoli

Castraveți și cornișoni

Ciuperci

Prune

Fructe de tip bacă

Struguri de masă proaspeți

Kiwi

Portocale

Clementine

Mandarine

Lămâi

NERECOLTAREA ȘI RECOLTAREA ÎNAINTE DE COACERE

Sumele maxime ale sprijinului stabilite de statul membru în conformitate cu articolul 85 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 și cu articolul 6 din prezentul regulament

| Stat membru: | Data: |
| --- | --- |

Stat membru:

Data:

| Produsul | În aer liber | În seră |
| --- | --- | --- |
| Contribuția organizației de producători
  (EUR/ha) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR/ha) | Contribuția organizației de producători
  (EUR/ha) | Asistență financiară din partea Uniunii
  (EUR/ha) |
| Mere | | | | |
| Pere | | | | |
| Tomate | | | | |
| Morcovi | | | | |
| Verze | | | | |
| Ardei dulci | | | | |
| Conopidă și conopidă broccoli | | | | |
| Castraveți și cornișoni | | | | |
| Ciuperci | | | | |
| Prune | | | | |
| Fructe de tip bacă | | | | |
| Struguri de masă proaspeți | | | | |
| Kiwi | | | | |
| Portocale | | | | |
| Clementine | | | | |
| Mandarine | | | | |
| Lămâi | | | | |

Produsul

În aer liber

În seră

Contribuția organizației de producători

(EUR/ha)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR/ha)

Contribuția organizației de producători

(EUR/ha)

Asistență financiară din partea Uniunii

(EUR/ha)

Mere

Pere

Tomate

Morcovi

Verze

Ardei dulci

Conopidă și conopidă broccoli

Castraveți și cornișoni

Ciuperci

Prune

Fructe de tip bacă

Struguri de masă proaspeți

Kiwi

Portocale

Clementine

Mandarine

Lămâi

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1372/2014 AL COMISIEI

din 19 decembrie 2014

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/34

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1373/2014 AL COMISIEI

din 19 decembrie 2014

de stabilire a coeficientului de alocare care urmează să fie aplicat cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 în cadrul contingentelor tarifare deschise prin Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru carnea de pasăre originară din Ucraina

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 188 alineatele (1) și (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Ucraina. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 al Comisiei (2) a deschis contingente tarifare anuale pentru importul de produse din sectorul cărnii de pasăre originare din Ucraina.

| (2) | Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt, pentru contingentul cu numărul de ordine 09.4273, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în perioada 1-7 decembrie 2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 sunt, pentru contingentul cu numărul de ordine 09.4273, mai mari decât cantitățile disponibile. Prin urmare, este necesar să se determine în ce măsură pot fi acordate drepturile de import, prin stabilirea coeficienților de alocare ce trebuie aplicați cantităților solicitate, în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei (3), coroborat cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se garanta eficacitatea măsurii, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantităților care fac obiectul cererilor de licențe de import depuse în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (CE) nr. 413/2014 pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015 li se aplică coeficientul de alocare care figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 19 decembrie 2014.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 413/2014 al Comisiei din 23 aprilie 2014 privind deschiderea și modul de gestionare a contingentelor tarifare de import ale Uniunii pentru carnea de pasăre originară din Ucraina (JO L 121, 24.4.2014, p. 37).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (JO L 238, 1.9.2006, p. 13).

3

---

ANEXĂ

| Număr de ordine | Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015
  (în %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Număr de ordine

Coeficient de alocare — cereri depuse pentru subperioada 1 ianuarie-31 martie 2015

(în %)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/36

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1374/2014 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 28 noiembrie 2014

privind cerințele de raportare de statistică pentru societățile de asigurare

(BCE/2014/50)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 5,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (4),

având în vedere avizul Comisiei Europene (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede la articolul 2 alineatul (1) că, în vederea îndeplinirii cerințelor sale de raportare statistică, Banca Centrală Europeană (BCE), asistată de băncile centrale naționale (BCN), are dreptul de a culege informații statistice în limitele unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare și a ceea ce este necesar pentru realizarea misiunilor Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC). Din articolul 2 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 rezultă că societățile de asigurare fac parte din unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare în scopul îndeplinirii cerințelor de raportare statistică ale BCE din, printre altele, domeniul statisticii monetare și financiare. În plus, articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că, în cazuri justificate corespunzător, BCE are dreptul să colecteze informații statistice pe bază consolidată. Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că BCE stabilește unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare, în limitele unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare, și dă BCE dreptul de a excepta, total sau parțial, categorii specifice de agenți raportori de la îndeplinirea cerințelor sale de raportare statistică. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede la articolul 2 alineatul (1) că, în vederea îndeplinirii cerințelor sale de raportare statistică, Banca Centrală Europeană (BCE), asistată de băncile centrale naționale (BCN), are dreptul de a culege informații statistice în limitele unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare și a ceea ce este necesar pentru realizarea misiunilor Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC). Din articolul 2 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 rezultă că societățile de asigurare fac parte din unitățile de observare statistică de referință cu obligații de raportare în scopul îndeplinirii cerințelor de raportare statistică ale BCE din, printre altele, domeniul statisticii monetare și financiare. În plus, articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că, în cazuri justificate corespunzător, BCE are dreptul să colecteze informații statistice pe bază consolidată. Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că BCE stabilește unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare, în limitele unităților de observare statistică de referință cu obligații de raportare, și dă BCE dreptul de a excepta, total sau parțial, categorii specifice de agenți raportori de la îndeplinirea cerințelor sale de raportare statistică.

| (2) | Scopul impunerii de obligații de raportare statistică în sarcina societăților de asigurare este acela de a asigura pentru BCE statistici adecvate cu privire la activitățile financiare din subsectorul societăților de asigurare din statele membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „state membre din zona euro”), care sunt privite ca un singur teritoriu economic. Colectarea de informații statistice privind societățile de asigurare este necesară pentru satisfacerea nevoilor analitice periodice și spontane, pentru susținerea BCE în efectuarea analizei monetare și financiare, precum și pentru contribuția SEBC la stabilitatea sistemului financiar. |
| --- | --- |

(2)

Scopul impunerii de obligații de raportare statistică în sarcina societăților de asigurare este acela de a asigura pentru BCE statistici adecvate cu privire la activitățile financiare din subsectorul societăților de asigurare din statele membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „state membre din zona euro”), care sunt privite ca un singur teritoriu economic. Colectarea de informații statistice privind societățile de asigurare este necesară pentru satisfacerea nevoilor analitice periodice și spontane, pentru susținerea BCE în efectuarea analizei monetare și financiare, precum și pentru contribuția SEBC la stabilitatea sistemului financiar.

| (3) | BCN ar trebui să aibă competența de a colecta informațiile necesare referitoare la societățile de asigurare de la unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare ce fac parte dintr-un cadru mai larg de raportare statistică, cu condiția ca îndeplinirea cerințelor de raportare statistică ale BCE să nu fie periclitată. În astfel de cazuri este adecvat să se asigure transparența prin informarea agenților raportori cu privire la diferitele scopuri statistice pentru care sunt colectate datele. |
| --- | --- |

(3)

BCN ar trebui să aibă competența de a colecta informațiile necesare referitoare la societățile de asigurare de la unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare ce fac parte dintr-un cadru mai larg de raportare statistică, cu condiția ca îndeplinirea cerințelor de raportare statistică ale BCE să nu fie periclitată. În astfel de cazuri este adecvat să se asigure transparența prin informarea agenților raportori cu privire la diferitele scopuri statistice pentru care sunt colectate datele.

| (4) | Pentru minimizarea sarcinii de raportare a societăților de asigurare, BCN ar trebui să aibă competența de a combina obligațiile de raportare ce le revin în temeiul prezentului regulament cu cele ce le revin în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1011/2012 al Băncii Centrale Europene (BCE/2012/24) (3). |
| --- | --- |

(4)

Pentru minimizarea sarcinii de raportare a societăților de asigurare, BCN ar trebui să aibă competența de a combina obligațiile de raportare ce le revin în temeiul prezentului regulament cu cele ce le revin în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1011/2012 al Băncii Centrale Europene (BCE/2012/24) (3).

| (5) | Există o legătură strânsă între datele colectate de BCN în scopuri statistice în temeiul prezentului regulament și datele colectate de autoritățile naționale competente (ANC) în scopuri de supraveghere în temeiul mecanismului instituit prin Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4). Pornind de la mandatul general acordat BCE prin articolul 5.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”) pentru a se implica în cooperarea cu alte organisme din domeniul statisticii, și în scopul limitării sarcinii administrative și al evitării duplicării atribuțiilor, BCN pot deriva datele care trebuie raportate în temeiul prezentului regulament din datele colectate în temeiul Directivei 2009/138/CE, inclusiv al legislației naționale care transpune respectiva directivă, ținând seama în mod corespunzător de termenii oricărui acord de cooperare dintre BCN și ANC relevante. Articolul 70 din Directiva 2009/138/CE prevede că ANC pot transmite BCN și altor organisme cu funcție similară, în calitatea lor de autorități monetare, informații destinate să contribuie la îndeplinirea atribuțiilor ce le revin în temeiul respectivei directive. |
| --- | --- |

(5)

Există o legătură strânsă între datele colectate de BCN în scopuri statistice în temeiul prezentului regulament și datele colectate de autoritățile naționale competente (ANC) în scopuri de supraveghere în temeiul mecanismului instituit prin Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4). Pornind de la mandatul general acordat BCE prin articolul 5.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”) pentru a se implica în cooperarea cu alte organisme din domeniul statisticii, și în scopul limitării sarcinii administrative și al evitării duplicării atribuțiilor, BCN pot deriva datele care trebuie raportate în temeiul prezentului regulament din datele colectate în temeiul Directivei 2009/138/CE, inclusiv al legislației naționale care transpune respectiva directivă, ținând seama în mod corespunzător de termenii oricărui acord de cooperare dintre BCN și ANC relevante. Articolul 70 din Directiva 2009/138/CE prevede că ANC pot transmite BCN și altor organisme cu funcție similară, în calitatea lor de autorități monetare, informații destinate să contribuie la îndeplinirea atribuțiilor ce le revin în temeiul respectivei directive.

| (6) | Sistemul European de Conturi instituit prin Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) (denumit în continuare „SEC 2010”) prevede că activele și pasivele unităților instituționale sunt raportate în țara de reședință. Pentru minimizarea sarcinii de raportare, în cazul în care BCN derivă datele de raportat în temeiul prezentului regulament din datele colectate în temeiul Directivei 2009/138/CE, activele și pasivele sucursalelor societăților de asigurare ale căror sedii sociale sunt rezidente în Spațiul Economic European (SEE) pot fi agregate cu cele ale sediilor sociale. Pentru monitorizarea dimensiunii sucursalelor societăților de asigurări și a oricăror abateri de la SEC 2010 ar trebui colectate informații limitate privind aceste sucursale. |
| --- | --- |

(6)

Sistemul European de Conturi instituit prin Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) (denumit în continuare „SEC 2010”) prevede că activele și pasivele unităților instituționale sunt raportate în țara de reședință. Pentru minimizarea sarcinii de raportare, în cazul în care BCN derivă datele de raportat în temeiul prezentului regulament din datele colectate în temeiul Directivei 2009/138/CE, activele și pasivele sucursalelor societăților de asigurare ale căror sedii sociale sunt rezidente în Spațiul Economic European (SEE) pot fi agregate cu cele ale sediilor sociale. Pentru monitorizarea dimensiunii sucursalelor societăților de asigurări și a oricăror abateri de la SEC 2010 ar trebui colectate informații limitate privind aceste sucursale.

| (7) | Standardele pentru protecția și utilizarea informațiilor statistice confidențiale prevăzute la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 ar trebui aplicate pentru colectarea informațiilor statistice în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(7)

Standardele pentru protecția și utilizarea informațiilor statistice confidențiale prevăzute la articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 ar trebui aplicate pentru colectarea informațiilor statistice în temeiul prezentului regulament.

| (8) | În timp ce este recunoscut faptul că regulamentele adoptate în temeiul articolului 34.1 din Statutul SEBC nu conferă drepturi și nici nu impun obligații statelor membre a căror monedă nu este euro (denumite în continuare „state membre din afara zonei euro”), articolul 5 din Statutul SEBC se aplică atât statelor membre din zona euro, cât și celor din afara zonei euro. Considerentul (17) al Regulamentului (CE) nr. 2533/98 arată că articolul 5 din Statutul SEBC, coroborat cu articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, implică obligația de elaborare și aplicare la nivel național a tuturor măsurilor pe care statele membre din afara zonei euro le consideră adecvate pentru a culege informațiile statistice necesare îndeplinirii cerințelor de raportare statistică ale BCE și pentru a efectua în timp util pregătirile din domeniul statistic pentru ca aceste state să devină state membre ale zonei euro. |
| --- | --- |

(8)

În timp ce este recunoscut faptul că regulamentele adoptate în temeiul articolului 34.1 din Statutul SEBC nu conferă drepturi și nici nu impun obligații statelor membre a căror monedă nu este euro (denumite în continuare „state membre din afara zonei euro”), articolul 5 din Statutul SEBC se aplică atât statelor membre din zona euro, cât și celor din afara zonei euro. Considerentul (17) al Regulamentului (CE) nr. 2533/98 arată că articolul 5 din Statutul SEBC, coroborat cu articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, implică obligația de elaborare și aplicare la nivel național a tuturor măsurilor pe care statele membre din afara zonei euro le consideră adecvate pentru a culege informațiile statistice necesare îndeplinirii cerințelor de raportare statistică ale BCE și pentru a efectua în timp util pregătirile din domeniul statistic pentru ca aceste state să devină state membre ale zonei euro.

| (9) | Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că BCE are competența de a aplica sancțiuni în privința agenților raportori care nu respectă cerințele de raportare statistică prevăzute de regulamentele și deciziile BCE. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2533/98 prevede că BCE are competența de a aplica sancțiuni în privința agenților raportori care nu respectă cerințele de raportare statistică prevăzute de regulamentele și deciziile BCE.

| (10) | Până cel târziu în 2020 Consiliul guvernatorilor ar trebui să evalueze avantajele și costurile următoarelor elemente: (a) o majorare a acoperirii raportării trimestriale de la 80 % la 95 % din cota de piață totală a societăților de asigurare din fiecare stat membru din zona euro; (b) raportarea separată a activelor și pasivelor sucursalelor societăților de asigurare atunci când sucursalele sunt rezidente în statele membre din zona euro și entitățile-mamă ale respectivelor sucursale sunt rezidente în SEE; și (c) o reducere suplimentară a timpului de transmitere a datelor de către agenții raportori la patru săptămâni, după încheierea trimestrului la care se referă datele, |
| --- | --- |

(10)

Până cel târziu în 2020 Consiliul guvernatorilor ar trebui să evalueze avantajele și costurile următoarelor elemente: (a) o majorare a acoperirii raportării trimestriale de la 80 % la 95 % din cota de piață totală a societăților de asigurare din fiecare stat membru din zona euro; (b) raportarea separată a activelor și pasivelor sucursalelor societăților de asigurare atunci când sucursalele sunt rezidente în statele membre din zona euro și entitățile-mamă ale respectivelor sucursale sunt rezidente în SEE; și (c) o reducere suplimentară a timpului de transmitere a datelor de către agenții raportori la patru săptămâni, după încheierea trimestrului la care se referă datele,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „societate de asigurare” și „SA” (subsectorul 128 din SEC 2010) înseamnă o societate sau o cvasisocietate financiară a cărei funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară rezultate din mutualizarea riscurilor, în principal sub formă de asigurări directe sau reasigurări.
  În definiție sunt incluse următoarele:






  (a) | o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de asigurare de viață, unde deținătorul poliței efectuează plăți regulate sau unice către un asigurător și primește în schimb din partea asigurătorului garanția că acesta îi va plăti o sumă convenită sau o rentă, la o anumită dată sau mai devreme; |
| --- | --- | --- |

1.

„societate de asigurare” și „SA” (subsectorul 128 din SEC 2010) înseamnă o societate sau o cvasisocietate financiară a cărei funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară rezultate din mutualizarea riscurilor, în principal sub formă de asigurări directe sau reasigurări.

În definiție sunt incluse următoarele:

(a)

o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de asigurare de viață, unde deținătorul poliței efectuează plăți regulate sau unice către un asigurător și primește în schimb din partea asigurătorului garanția că acesta îi va plăti o sumă convenită sau o rentă, la o anumită dată sau mai devreme;

| (b) | o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de asigurare generală pentru acoperirea riscurilor din categoria riscurilor de accident, de boală, de incendiu și de nerambursare a unui credit; |
| --- | --- |

(b)

o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de asigurare generală pentru acoperirea riscurilor din categoria riscurilor de accident, de boală, de incendiu și de nerambursare a unui credit;

| (c) | o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de reasigurare, unde asigurarea este cumpărată de asigurator pentru a se proteja pe sine față de un număr neașteptat de mare de indemnizații sau față de indemnizații excepțional de mari de plătit. |
| --- | --- |

(c)

o societate sau o cvasisocietate financiară care furnizează servicii de reasigurare, unde asigurarea este cumpărată de asigurator pentru a se proteja pe sine față de un număr neașteptat de mare de indemnizații sau față de indemnizații excepțional de mari de plătit.

În definiție nu sunt incluse următoarele:

| (a) | fondurile de investiții astfel cum sunt definite la articolul 1din Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/38) (6); |
| --- | --- |

(a)

fondurile de investiții astfel cum sunt definite la articolul 1din Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/38) (6);

| (b) | societăți vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare astfel cum sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/40) (7). |
| --- | --- |

(b)

societăți vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare astfel cum sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/40) (7).

| (c) | instituțiile financiare monetare astfel cum sunt definite la articolul 1din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (8); |
| --- | --- |

(c)

instituțiile financiare monetare astfel cum sunt definite la articolul 1din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (8);

| (d) | fondurile de pensii astfel cum sunt definite la punctul 2.105 din SEC 2010. |
| --- | --- |

(d)

fondurile de pensii astfel cum sunt definite la punctul 2.105 din SEC 2010.

| 2. | „sucursală” înseamnă o agenție fără personalitate juridică sau sucursală, dar nu sediul social, al unei societăți de asigurare sau reasigurare; |
| --- | --- |

2.

„sucursală” înseamnă o agenție fără personalitate juridică sau sucursală, dar nu sediul social, al unei societăți de asigurare sau reasigurare;

| 3. | „filială” înseamnă o entitate cu personalitate juridică al cărei capital social este deținut în majoritate sau în totalitate de o altă entitate; |
| --- | --- |

3.

„filială” înseamnă o entitate cu personalitate juridică al cărei capital social este deținut în majoritate sau în totalitate de o altă entitate;

| 4. | „agent raportor” are sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98; |
| --- | --- |

4.

„agent raportor” are sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98;

| 5. | „rezident” are sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98. În sensul prezentului regulament, și dacă unei persoane juridice îi lipsește dimensiunea fizică, reședința acesteia este determinată de teritoriul economic în temeiul legislației căruia entitatea are personalitate juridică. În cazul în care entitatea nu are personalitate juridică, rezidența acesteia este determinată de domiciliului legal al acesteia, respectiv de țara al cărei sistem juridic guvernează constituirea și funcționarea entității; |
| --- | --- |

5.

„rezident” are sensul stabilit la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 2533/98. În sensul prezentului regulament, și dacă unei persoane juridice îi lipsește dimensiunea fizică, reședința acesteia este determinată de teritoriul economic în temeiul legislației căruia entitatea are personalitate juridică. În cazul în care entitatea nu are personalitate juridică, rezidența acesteia este determinată de domiciliului legal al acesteia, respectiv de țara al cărei sistem juridic guvernează constituirea și funcționarea entității;

| 6. | „BCN relevantă” înseamnă BCN a statului membru din zona euro în care societatea de asigurare este rezidentă; |
| --- | --- |

6.

„BCN relevantă” înseamnă BCN a statului membru din zona euro în care societatea de asigurare este rezidentă;

| 7. | „ANC relevantă” înseamnă ANC din statul membru din zona euro în care societatea de asigurare este rezidentă; |
| --- | --- |

7.

„ANC relevantă” înseamnă ANC din statul membru din zona euro în care societatea de asigurare este rezidentă;

| 8. | „date titlu cu titlu” înseamnă datele defalcate în titluri individuale; |
| --- | --- |

8.

„date titlu cu titlu” înseamnă datele defalcate în titluri individuale;

| 9. | „date element cu element” înseamnă datele defalcate în active sau pasive individuale; |
| --- | --- |

9.

„date element cu element” înseamnă datele defalcate în active sau pasive individuale;

| 10. | „date agregate” înseamnă datele care nu au fost defalcate în active sau pasive individuale; |
| --- | --- |

10.

„date agregate” înseamnă datele care nu au fost defalcate în active sau pasive individuale;

| 11. | „tranzacții financiare” se referă la acele tranzacții ce rezultă din constituirea, lichidarea sau schimbarea proprietarului activelor sau pasivelor financiare, astfel cum este detaliat în partea 5 a anexei II; |
| --- | --- |

11.

„tranzacții financiare” se referă la acele tranzacții ce rezultă din constituirea, lichidarea sau schimbarea proprietarului activelor sau pasivelor financiare, astfel cum este detaliat în partea 5 a anexei II;

| 12. | „reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” înseamnă fluctuațiile în evaluarea activelor și pasivelor rezultate din variațiile prețurilor activelor și pasivelor și/sau ale cursurilor de schimb care afectează valorile exprimate în euro ale activelor și pasivelor exprimate într-o altă monedă, astfel cum este detaliat în partea 5 a anexei II. |
| --- | --- |

12.

„reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” înseamnă fluctuațiile în evaluarea activelor și pasivelor rezultate din variațiile prețurilor activelor și pasivelor și/sau ale cursurilor de schimb care afectează valorile exprimate în euro ale activelor și pasivelor exprimate într-o altă monedă, astfel cum este detaliat în partea 5 a anexei II.

Articolul 2

Unități de observare statistică efective cu obligații de raportare

(1)   Atunci când BCN colectează date în temeiul SEC 2010, care prevede ca activele și pasivele unităților instituționale să fie raportate în țara de reședință, unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare constau din societățile de asigurare rezidente pe teritoriul statului membru din zona euro relevant.

(2)   Atunci când BCN derivă date care trebuie raportate în temeiul prezentului regulament din date colectate în temeiul dispozițiilor Directivei 2009/138/CE sau al legislației naționale care transpune respectiva directivă, unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare constau din:

| (a) | societăți de asigurare cu personalitate juridică și rezidente pe teritoriul statului membru din zona euro relevant, inclusiv filialele ale căror entități-mamă sunt situate în afara teritoriului respectiv; |
| --- | --- |

(a)

societăți de asigurare cu personalitate juridică și rezidente pe teritoriul statului membru din zona euro relevant, inclusiv filialele ale căror entități-mamă sunt situate în afara teritoriului respectiv;

| (b) | sucursalele societăților de asigurări prevăzute la litera (a) rezidente în afara teritoriului statului membru din zona euro relevant; și |
| --- | --- |

(b)

sucursalele societăților de asigurări prevăzute la litera (a) rezidente în afara teritoriului statului membru din zona euro relevant; și

| (c) | sucursalele societăților de asigurări rezidente pe teritoriul statului membru din zona euro relevant, dar al căror sediu social este înafara SEE. |
| --- | --- |

(c)

sucursalele societăților de asigurări rezidente pe teritoriul statului membru din zona euro relevant, dar al căror sediu social este înafara SEE.

Sucursalele societăților de asigurări rezidente pe teritoriul unui stat membru din zona euro și al căror sediu social este în cadrul SEE nu fac parte din unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare.

(3)   Societățile de asigurare din cadrul unităților de observare statistică efective cu obligații de raportare fac obiectul cerințelor complete de raportare statistică cu excepția cazului în care se aplică o derogare acordată în conformitate cu articolul 7.

Articolul 3

Lista societăților de asigurare în scopuri statistice

(1)   Comitetul executiv al BCE întocmește și menține, în scopuri statistice, o listă a societăților de asigurare care constituie unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare care fac obiectul prezentului regulament. Lista poate fi întemeiată pe listele de societăți de asigurare elaborate în prezent de autoritățile naționale, în cazul în care sunt disponibile astfel de liste, și suplimentate de alte liste de societăți de asigurare care se încadrează în definiția „societăților de asigurare” de la articolul 1.

(2)   BCN relevante pot solicita unui agent raportor prevăyut la articolul 2 alineatul (2) litera (a) să furnizeze informațiile necesare cu privire la sucursalele sale atunci când aceste informații sunt necesare pentru crearea listei.

(3)   BCN și BCE publică lista și actualizările acesteia într-o formă adecvată, inclusiv în format electronic, pe internet sau, la cererea agenților raportori în cauză, pe suport de hârtie.

(4)   În cazul în care cea mai recentă versiune electronică disponibilă a listei prevăzute la prezentul articol este incorectă, BCE nu impune sancțiuni niciunui agent raportor care nu și-a îndeplinit în mod corespunzător obligațiile de raportare, în măsura în care acesta s-a bazat cu bună credință pe lista incorectă.

Articolul 4

Cerințe de raportare statistică

(1)   Agenții raportori furnizează BCN relevante, fie direct, fie prin intermediul ANC relevante în temeiul acordurilor de cooperare locale, și în conformitate cu anexele I și II:

| (a) | trimestrial, date privind stocurile de sfârșit de trimestru cu privire la activele și pasivele societăților de asigurare și, în conformitate cu articolul 5, ajustările din reevaluare trimestriale sau tranzacțiile financiare, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(a)

trimestrial, date privind stocurile de sfârșit de trimestru cu privire la activele și pasivele societăților de asigurare și, în conformitate cu articolul 5, ajustările din reevaluare trimestriale sau tranzacțiile financiare, dacă este cazul;

| (b) | trimestrial, date privind stocurile de sfârșit de trimestru cu privire la rezervele tehnice de asigurare generală defalcate pe sectoare de activitate; |
| --- | --- |

(b)

trimestrial, date privind stocurile de sfârșit de trimestru cu privire la rezervele tehnice de asigurare generală defalcate pe sectoare de activitate;

| (b) | anual, date privind stocurile de sfârșit de an cu privire la rezervele tehnice de asigurare generală defalcate pe sectoare de activitate și arie geografică. |
| --- | --- |

(b)

anual, date privind stocurile de sfârșit de an cu privire la rezervele tehnice de asigurare generală defalcate pe sectoare de activitate și arie geografică.

(2)   Pe lângă cerințele prevăzute la alineatul (1), agenții raportori care sunt societăți de asigurare cu personalitate juridică dobândită în și rezidente pe teritoriul unui stat membru din zona euro furnizează BCN relevante, direct sau prin intermediul ANC relevante, în temeiul acordurilor de cooperare locale, informații cu privire la primele subscrise, indemnizații de plătit și comisioane plătite. Aceste informații sunt furnizate anual în conformitate cu anexele I și II.

(3)   BCN pot obține datele care trebuie raportate în conformitate cu prezentul regulament din următoarele date colectate în cadrul mecanismului instituit prin Directiva 2009/138/CE;

| (a) | datele conținute în modelele de raportare cantitativă pentru raportarea în scopuri de supraveghere transmise BCN de către ANC, indiferent dacă BCN și ANC sunt separate sau integrate în aceeași instituție, în conformitate cu termenii acordurilor de cooperare locale dintre cele două organisme; sau |
| --- | --- |

(a)

datele conținute în modelele de raportare cantitativă pentru raportarea în scopuri de supraveghere transmise BCN de către ANC, indiferent dacă BCN și ANC sunt separate sau integrate în aceeași instituție, în conformitate cu termenii acordurilor de cooperare locale dintre cele două organisme; sau

| (b) | datele conținute în modelele de raportare cantitativă pentru raportarea în scopuri de supraveghere transmise direct și simultan BCN și ANC de către agenții raportori. |
| --- | --- |

(b)

datele conținute în modelele de raportare cantitativă pentru raportarea în scopuri de supraveghere transmise direct și simultan BCN și ANC de către agenții raportori.

Atunci când modelul de raportare cantitativă pentru raportarea în scopuri de supraveghere conține date necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare statistică din prezentul regulament, BCN au acces la întregul model și la orice alt model relevant necesar pentru a asigura calitatea datelor.

Statele membre pot încheia acorduri de cooperare pentru a asigura colectarea centralizată de către ANC relevantă a informațiilor care răspund atât cerințelor de colectare de date din cadrul mecanismului instituit prin Directiva 2009/138/CE, cât și cerințelor suplimentare de colectare a datelor prevăzute de prezentul regulament, în conformitate cu legislația națională și termenii de referință armonizați stabiliți de BCE.

(4)   BCN informează agenții raportori cu privire la diferitele scopuri pentru care sunt colectate datele acestora.

Articolul 5

Ajustările din reevaluare și tranzacțiile financiare

Informațiile cu privire la ajustările din reevaluare și tranzacțiile financiare, astfel cum sunt precizate în amanunt în anexa I și descrise în anexa II, se obțin astfel:

| (a) | agenții raportori raportează datele agregate privind ajustările din reevaluare și/sau tranzacțiile financiare, în funcție de instrucțiunile BCN relevante; |
| --- | --- |

(a)

agenții raportori raportează datele agregate privind ajustările din reevaluare și/sau tranzacțiile financiare, în funcție de instrucțiunile BCN relevante;

| (b) | BCN fie fac aproximări ale valorii tranzacțiilor cu titluri de valoare din datele titlu cu titlu, fie culeg în mod direct de la agenții raportori date privind tranzacțiile pe o bază titlu cu titlu. Atunci când colectează date titlu cu titlu, BCN pot urma o abordare similară pentru alte active decât titlurile de valoare; |
| --- | --- |

(b)

BCN fie fac aproximări ale valorii tranzacțiilor cu titluri de valoare din datele titlu cu titlu, fie culeg în mod direct de la agenții raportori date privind tranzacțiile pe o bază titlu cu titlu. Atunci când colectează date titlu cu titlu, BCN pot urma o abordare similară pentru alte active decât titlurile de valoare;

| (c) | aproximările valorii tranzacțiilor financiare referitoare la rezervele tehnice de asigurare menținute de societățile de asigurare sunt derivate:






  (i) | de agenții raportori în conformitate cu orientările BCN relevante pe baza celor mai bune practici comune definite la nivelul zonei euro; sau |
| --- | --- | --- |

(c)

aproximările valorii tranzacțiilor financiare referitoare la rezervele tehnice de asigurare menținute de societățile de asigurare sunt derivate:

(i)

de agenții raportori în conformitate cu orientările BCN relevante pe baza celor mai bune practici comune definite la nivelul zonei euro; sau

| (ii) | de BCN relevantă, pe baza datelor furnizate de societățile de asigurare. |
| --- | --- |

(ii)

de BCN relevantă, pe baza datelor furnizate de societățile de asigurare.

Articolul 6

Norme contabile

(1)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament, normele contabile respectate de societățile de asigurare în scopul raportării prevăyute de prezentul regulament sunt cele prevăzute de legislația națională relevantă prin care este transpusă Directiva 2009/138/CE sau de orice alte standarde naționale sau internaționale aplicabile societăților de asigurare și bazate pe instrucțiuni ale BCN.

(2)   Pe lângă cerințele oricăror norme contabile respectate de societățile de asigurare în conformitate cu alineatul (1), depozitele și creditele societăților de asigurări înregistrate ca „valoare nominală” în tabelul 2.1 și tabelul 2.2 din anexa I sunt raportate la valoarea principală existentă în sold la sfârșitul trimestrului. Scoaterea din evidențele contabile și reducerea valorii contabile, astfel cum sunt stabilite de practicile contabile relevante, se exclud din această valoare.

(3)   Fără a aduce atingere practicilor contabile și mecanismelor de compensare (netting) aplicabile cu prioritate în statele membre din zona euro, toate activele și pasivele financiare se raportează la valoarea brută în scopuri statistice.

Articolul 7

Derogări

(1)   Următoarele derogări pot fi acordate societăților de asigurare de mici dimensiuni:

| (a) | BCN pot acorda derogări societăților de asigurare celor mai mici din punct de vedere al cotei de piață astfel cum este definită la articolul 35 alineatul (6) din Directiva 2009/138/CE, dacă societățile de asigurare care contribuie la bilanțul trimestrial agregat reprezintă cel puțin 80 % din cota de piață totală a societăților de asigurare în fiecare stat membru din zona euro; |
| --- | --- |

(a)

BCN pot acorda derogări societăților de asigurare celor mai mici din punct de vedere al cotei de piață astfel cum este definită la articolul 35 alineatul (6) din Directiva 2009/138/CE, dacă societățile de asigurare care contribuie la bilanțul trimestrial agregat reprezintă cel puțin 80 % din cota de piață totală a societăților de asigurare în fiecare stat membru din zona euro;

| (b) | o societate de asigurare căreia i se acordă o derogare în temeiul literei (a) îndeplinește cerințele de raportare prevăzute la articolul 4 pe bază anuală astfel încât societățile de asigurare care contribuie la bilanțul anual agregat reprezintă cel puțin 95 % din cota de piață totală a societăților de asigurare în fiecare stat membru din zona euro; |
| --- | --- |

(b)

o societate de asigurare căreia i se acordă o derogare în temeiul literei (a) îndeplinește cerințele de raportare prevăzute la articolul 4 pe bază anuală astfel încât societățile de asigurare care contribuie la bilanțul anual agregat reprezintă cel puțin 95 % din cota de piață totală a societăților de asigurare în fiecare stat membru din zona euro;

| (c) | o societate de asigurare care nu trebuie să raporteze date în temeiul literelor (a) și (b) raportează un set redus de informații, astfel cum este definit de BCN relevantă; |
| --- | --- |

(c)

o societate de asigurare care nu trebuie să raporteze date în temeiul literelor (a) și (b) raportează un set redus de informații, astfel cum este definit de BCN relevantă;

| (d) | BCN verifică anual și în timp util îndeplinirea condițiilor stabilite la literele (a) și (b) pentru acordarea sau retragerea, dacă este necesar, a unei derogări cu efect de la începutul următorului an calendaristic. |
| --- | --- |

(d)

BCN verifică anual și în timp util îndeplinirea condițiilor stabilite la literele (a) și (b) pentru acordarea sau retragerea, dacă este necesar, a unei derogări cu efect de la începutul următorului an calendaristic.

(2)   BCN pot acorda societăților de asigurare derogări cu privire la raportarea deținerilor de monedă și depozite la valoarea nominală.

Dacă datele colectate la un nivel mai înalt de agregare arată că deținerile de monedă și depozite de către societățile de asigurare rezidente se ridică la mai puțin de 10 % din valoarea totală națională combinată a bilanțurilor societăților de asigurare și la mai puțin de 10 % din deținerile totale de monedă și depozite ale societăților de asigurare din zona euro din punctul de vedere al stocurilor, BCN relevantă poate decide să nu solicite raportarea deținerilor de monedă și depozite la valoarea nominală. BCN relevantă îi informează pe agenții raportori cu privire la o astfel de decizie.

(3)   IFMSocietățile de asigurare pot alege să nu facă uz de o derogare și, în schimb, să îndeplinească cerințele complete de raportare statistică prevăzute la articolul 4. Dacă o societate de asigurare ia o asemenea decizie, ulterior aceasta trebuie să obțină acordul prealabil al BCN relevante înainte de a mai face uz de respectiva derogare.

Articolul 8

Respectarea termenelor

(1)   Pentru 2016 agenții raportori transmit BCN relevante sau ANC relevante, sau amândurora, conform acordurilor de cooperare locale, datele trimestriale necesare, în cel mult opt săptămâni de la încheierea trimestrului la care se referă datele. Acest termen este devansat cu o săptămână pe an pentru anii următori și va fi de cinci săptămâni pentru trimestrele care se încheie in 2019.

(2)   Pentru 2016 agenții raportoritransmit BCN relevante sau ANC relevante, sau amândurora, conform acordurilor de cooperare locale, datele anuale necesare, în cel mult 20 de săptămâni de la încheierea anului la care se referă datele. Acest termen este devansat cu două săptămâni pe an pentru anii următori și va fi de 14 săptămâni pentru 2019.

Articolul 9

Standarde minime și mecanisme naționale de raportare

(1)   Agenții raportori îndeplinesc cerințele de raportare statistică conform standardelor minime de transmitere, de acuratețe, de conformitate cu conceptele și de revizuire stabilite în anexa III.

(2)   BCN definesc și pun în aplicare mecanismele de raportare ce trebuie respectate de către agenții raportori în conformitate cu cerințele naționale. BCN asigură că aceste mecanisme de raportare furnizează informațiile statistice solicitate și permit verificarea cu precizie a respectării standardelor minime de transmitere, de acuratețe, de conformitate cu conceptele și de revizuire stabilite în anexa III.

Articolul 10

Fuziuni, divizări și reorganizări

În cazul unei fuziuni, divizări sau reorganizări care ar putea afecta îndeplinirea obligațiilor statistice care le revin, agenții raportori în cauză informează BCN relevantă, direct sau prin intermediul ANC relevante în conformitate cu acordurile de cooperare locale, imediat ce intenția de a pune în aplicare o astfel de operațiune a fost făcută publică și înainte ca fuziunea, divizarea sau reorganizarea să intre în vigoare, cu privire la procedurile planificate pentru îndeplinirea cerințelor de raportare statistică prevăzute de prezentul regulament.

Articolul 11

Verificarea și colectarea obligatorie

BCE își exercită dreptul de a verifica sau de a colecta în mod obligatoriu informațiile pe care agenții raportori trebuie să le furnizeze în conformitate cu prezentul regulament, fără a aduce atingere dreptului BCE de a verifica sau de a colecta chiar ea în mod obligatoriu astfel de informații. În special, BCN exercită acest drept atunci când un agent raportor nu respectă standardele minime de transmitere, de acuratețe, de conformitate cu conceptele și de revizuire specificate în anexa III.

Articolul 12

Prima raportare

(1)   Prima raportare începe cu datele trimestriale pentru primul trimestru din 2016 și datele anuale pentru 2016.

(2)   Societățile de asigurare prevăzute la articolul 7 alineatul (1) litera (b) raportează datele anuale din anul de referință 2016. În plus, pentru compilarea statisticilor privind subsectorul societăților de asigurare de la începutul anului 2016, aceste societăți de asigurare raportează un set complet de date în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) pentru primul trimestru al anului 2016.

Articolul 13

Dispoziție finală

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 28 noiembrie 2014.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  JO C 427, 28.11.2014, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 1011/2012 al Băncii Centrale Europene din 17 octombrie 2012 privind statisticile referitoare la deținerile de titluri de valoare (BCE/2012/24) (JO L 305, 1.11.2012, p. 6).

3

(4)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele fondurilor de investiții (BCE/2013/38) (JO L 297, 7.11.2013, p. 73).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 al Băncii Centrale Europene din 18 octombrie 2013 privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (BCE/2013/40) (JO L 297, 7.11.2013, p. 107).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013, p. 1).

8

---

ANEXA I

CERINȚE DE RAPORTARE STATISTICĂ

PARTEA 1

Cerințe generale de raportare statistică

| 1. | Unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare trebuie să furnizeze trimestrial următoarele informații statistice:






  (a) | date titlu cu titlu pentru titluri de valoare cu cod ISIN; |
| --- | --- | --- |

1.

Unitățile de observare statistică efective cu obligații de raportare trebuie să furnizeze trimestrial următoarele informații statistice:

(a)

date titlu cu titlu pentru titluri de valoare cu cod ISIN;

| (b) | date privind titlurile de valoare fără cod ISIN fie în regim titlu cu titlu, fie pe bază agregată, defalcate pe categorii de instrumente/scadență și pe contrapartide; |
| --- | --- |

(b)

date privind titlurile de valoare fără cod ISIN fie în regim titlu cu titlu, fie pe bază agregată, defalcate pe categorii de instrumente/scadență și pe contrapartide;

| (c) | date privind active și pasive, altele decât titlurile de valoare, fie în regim titlu cu titlu, fie pe bază agregată, defalcate pe categorii de instrumente/scadență și pe contrapartide. |
| --- | --- |

(c)

date privind active și pasive, altele decât titlurile de valoare, fie în regim titlu cu titlu, fie pe bază agregată, defalcate pe categorii de instrumente/scadență și pe contrapartide.

| 2. | Datele agregate trebuie să fie furnizate în termeni de stocuri și, în conformitate cu instrucțiunile BCN relevante, în termeni fie de: (a) reevaluări datorate variațiilor prețului și cursului de schimb; fie de (b) tranzacții financiare. |
| --- | --- |

2.

Datele agregate trebuie să fie furnizate în termeni de stocuri și, în conformitate cu instrucțiunile BCN relevante, în termeni fie de: (a) reevaluări datorate variațiilor prețului și cursului de schimb; fie de (b) tranzacții financiare.

| 3. | Societățile de asigurare cu personalitate juridică dobândită în și rezidente pe teritoriul unui stat membru din zona euro trebuie de asemenea să furnizeze anual date cu privire la prime, indemnizații și comisioane, indicând activitatea desfășurată pe plan național și prin intermediul sucursalelor din străinătate, defalcate pe țări în cazul statelor din Spațiul Economic European (SEE). |
| --- | --- |

3.

Societățile de asigurare cu personalitate juridică dobândită în și rezidente pe teritoriul unui stat membru din zona euro trebuie de asemenea să furnizeze anual date cu privire la prime, indemnizații și comisioane, indicând activitatea desfășurată pe plan național și prin intermediul sucursalelor din străinătate, defalcate pe țări în cazul statelor din Spațiul Economic European (SEE).

| 4. | Datele care trebuie raportate de BCN relevante în regim titlu cu titlu sunt precizate în tabelul 2.1 pentru titlurile de valoare cu cod ISIN și în tabelul 2.2 pentru titlurile de valoare fără cod ISIN. Cerințele de raportare statistică trimestrială agregată în privința stocurilor sunt prevăzute în tabelele 1a și 1b, iar cele privind reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb sau privind tranzacțiile financiare sunt prevăzute în tabelele 3a și 3b. Cerințele de raportare anuală pentru prime, indemnizații și comisioane sunt prevăzute în tabelul 4. |
| --- | --- |

4.

Datele care trebuie raportate de BCN relevante în regim titlu cu titlu sunt precizate în tabelul 2.1 pentru titlurile de valoare cu cod ISIN și în tabelul 2.2 pentru titlurile de valoare fără cod ISIN. Cerințele de raportare statistică trimestrială agregată în privința stocurilor sunt prevăzute în tabelele 1a și 1b, iar cele privind reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb sau privind tranzacțiile financiare sunt prevăzute în tabelele 3a și 3b. Cerințele de raportare anuală pentru prime, indemnizații și comisioane sunt prevăzute în tabelul 4.

PARTEA 2

Provizioane tehnice de asigurare

| 1. | În ceea ce privește provizioanele tehnice de asigurări, pentru cerințele de raportare trimestrială prevăzute mai jos, dacă datele nu pot fi identificate direct, agenții raportori fac aproximări în conformitate cu orientările BCN relevante și pe baza celor mai bune practici comune definite la nivelul zonei euro:






  (a) | în legătură cu activele, date privind reședința unei entități care furnizează servicii de reasigurare agentului raportor, reasigurare ce este menținută ca provizioane tehnice de asigurări generale (reasigurare recuperabilă); |
| --- | --- | --- |

1.

În ceea ce privește provizioanele tehnice de asigurări, pentru cerințele de raportare trimestrială prevăzute mai jos, dacă datele nu pot fi identificate direct, agenții raportori fac aproximări în conformitate cu orientările BCN relevante și pe baza celor mai bune practici comune definite la nivelul zonei euro:

(a)

în legătură cu activele, date privind reședința unei entități care furnizează servicii de reasigurare agentului raportor, reasigurare ce este menținută ca provizioane tehnice de asigurări generale (reasigurare recuperabilă);

| (b) | în legătură cu pasivele, date privind:






  (i) | reședința deținătorilor provizioanelor tehnice de asigurări (de viață și generale separat) furnizate de societățile de asigurare rezidente în statele membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „state membre din zona euro”); |
| --- | --- | --- |

(b)

în legătură cu pasivele, date privind:

(i)

reședința deținătorilor provizioanelor tehnice de asigurări (de viață și generale separat) furnizate de societățile de asigurare rezidente în statele membre a căror monedă este euro (denumite în continuare „state membre din zona euro”);

| (ii) | drepturi de pensie, cu referire la planurile de pensii ocupaționale (defalcate în funcție de cotizații predefinite, prestații predefinite și sisteme hibride); |
| --- | --- |

(ii)

drepturi de pensie, cu referire la planurile de pensii ocupaționale (defalcate în funcție de cotizații predefinite, prestații predefinite și sisteme hibride);

| (iii) | tranzacții financiare și/sau ajustări din reevaluare pentru toate defalcările necesare, astfel cum este prezentat în tabelele 3a și 3b. |
| --- | --- |

(iii)

tranzacții financiare și/sau ajustări din reevaluare pentru toate defalcările necesare, astfel cum este prezentat în tabelele 3a și 3b.

| 2. | BCN pot de asemenea alege să derive informațiile necesare din datele pe care apreciază necesar să le solicite agenților raportori în sensul prezentei părți. |
| --- | --- |

2.

BCN pot de asemenea alege să derive informațiile necesare din datele pe care apreciază necesar să le solicite agenților raportori în sensul prezentei părți.

PARTEA 3

Tabele de raportare

Tabelul 1a

Stocuri trimestriale

| | Total | Zona euro | Restul lumii |
| --- | --- | --- | --- |
| Național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național
  (informații țară cu țară) | Total | State membre neparticipante
  (informații țară cu țară) | Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene
  (informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Federația rusă, Elveția, SUA) |
| ACTIVE (F) |
| 1. | Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare justă |

Total

Zona euro

Restul lumii

Național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

(informații țară cu țară)

Total

State membre neparticipante

(informații țară cu țară)

Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene

(informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Federația rusă, Elveția, SUA)

ACTIVE (F)

1.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

până la 1 an (rămas până la scadență)

SUMA

peste 1 an (rămas până la scadență)

SUMA

| 1x. | Numerar și depozite din care depozite transferabile (F.22) |
| --- | --- |

1x.

SUMA

| 1. | Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare nominală |
| --- | --- |

1.

SUMA

SUMA

| 2. | Titluri de natura datoriei (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

SUMA

SUMA

emise de administrațiile publice

SUMA

SUMA

emise de AIF

SUMA

SUMA

emise de societăți de asigurare

SUMA

SUMA

emise de FP

SUMA

SUMA

emise de CNF

SUMA

SUMA

emise de gospodării și IFSLSGP

SUMA

SUMA

până la 1 an (scadență inițială)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de AIF

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

1-2 ani (scadență inițială)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de AIF

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

peste 2 ani (scadență inițială)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de AIF

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

până la 1 an (rămas până la scadență)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de AIF

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

1-2 ani (rămași până la scadență)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de IFM

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

2-5 ani (rămași până la scadență)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de IFM

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

peste 5 ani (rămași până la scadență)

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

emise de administrațiile publice

emise de IFM

emise de societăți de asigurare

emise de FP

emise de CNF

emise de gospodării și IFSLSGP

| 3. | Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare justă |
| --- | --- |

3.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

scadență inițială de până la 1 an — valoare justă

SUMA

SUMA

SUMA

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

scadență inițială de 1-5 ani — valoare justă

SUMA

SUMA

SUMA

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

scadență inițială de peste 5 ani — valoare justă

SUMA

SUMA

SUMA

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

până la 1 an rămas până la scadență — valoare justă

SUMA

1-2 ani rămași până la scadență — valoare justă

SUMA

2-5 ani rămași până la scadență — valoare justă

SUMA

peste 5 ani rămași până la scadență — valoare justă

SUMA

| 3x. | Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare — valoare justă |
| --- | --- |

3x.

SUMA

SUMA

| 3. | Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare nominală |
| --- | --- |

3.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

scadență inițială de până la 1 an — valoare nominală

SUMA

scadență inițială de 1-5 ani — valoare nominală

SUMA

scadență inițială de peste 5 ani — valoare nominală

SUMA

| 4. | Participații (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

| 4a. | Participații din care acțiuni cotate |
| --- | --- |

4a.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de administrațiile publice

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de societăți de asigurare

SUMA

emise de FP

SUMA

emise de CNF

SUMA

| 4b. | Participații din care acțiuni necotate |
| --- | --- |

4b.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de administrațiile publice

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de societăți de asigurare

SUMA

emise de FP

SUMA

emise de CNF

SUMA

| 4c. | Participații din care alte titluri de participație |
| --- | --- |

4c.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de administrațiile publice

SUMA

emise de IFM

SUMA

emise de societăți de asigurare

SUMA

emise de FP

SUMA

emise de CNF

SUMA

| 5. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

| 5a. | Acțiuni/unități ale FPM |
| --- | --- |

5a.

SUMA

| 5b. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții non-FPM |
| --- | --- |

5b.

SUMA

| 6. | Instrumente financiare derivate (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.61)
   (1) |
| --- | --- |

7.

SUMA

SUMA

| 8. | Active nefinanciare (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alte active |
| --- | --- |

9.

| 10. | Total active |
| --- | --- |

10.

SUMA

Abrevieri utilizate în acest tabel: IFM = instituție financiară monetară, FI = fond de investiíi, AIF = alt intermediar financiar, FP = fond de pensii, SNF = societate nefinanciară, IFSLSGP = instituție fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, FPM = fond de piață monetară

Tabelul 1b

Tabelul 1b

Stocuri trimestriale
   (2)

Stocuri trimestriale

2

| | Total | Zona euro | Restul lumii |
| --- | --- | --- | --- |
| Național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național
  (informații țară cu țară) | Total | State membre neparticipante
  (informații țară cu țară) | Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene
  (informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Rusia, Elveția, SUA) |
| PASIVE (F) |
| 1. | Titluri de natura datoriei emise (ESA 2010: F.3) |

Total

Zona euro

Restul lumii

Național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

(informații țară cu țară)

Total

State membre neparticipante

(informații țară cu țară)

Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene

(informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Rusia, Elveția, SUA)

PASIVE (F)

PASIVE (F)

1.

Titluri de natura datoriei emise (ESA 2010: F.3)

| 2. | Împrumuturi (SEC 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Împrumuturi (SEC 2010: F.4)

emise de instituții financiare monetare (IFM) (3)

3

SUMA

SUMA

emise de non-IFM (3)

3

SUMA

SUMA

| 2x. | Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare |
| --- | --- |

2x.

Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare

| 3. | Participații (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Participații (ESA 2010: F.51)

SUMA

SUMA

| 3a. | Participații din care acțiuni cotate |
| --- | --- |

3a.

Participații din care acțiuni cotate

| 3b. | Participații din care acțiuni necotate |
| --- | --- |

3b.

Participații din care acțiuni necotate

| 3c. | Participații din care alte titluri de participație |
| --- | --- |

3c.

Participații din care alte titluri de participație

| 4. | Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.6)
   (4) |
| --- | --- |

4.

Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.6)

4

SUMA

SUMA

| 4.1. | Provizioane tehnice de asigurări de viață |
| --- | --- |

4.1.

Provizioane tehnice de asigurări de viață

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

din care legate de unități

din care nelegate de unități

din care Drepturi de pensie

din care Drepturi de pensie

SUMA

SUMA

din care sisteme de cotizații predefinite

din care sisteme de prestații predefinite

din care sisteme hibride

| 4.2. | Provizioane tehnice de asigurări generale |
| --- | --- |

4.2.

Provizioane tehnice de asigurări generale

SUMA

SUMA

SUMA

SUMA

pe sector de activitate

Asigurare privind cheltuielile medicale

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurare pentru protecția veniturilor

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurare privind remunerarea lucrătorilor

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurarea privind răspunderea civilă pentru autovehicule

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurare privind alte autovehicule

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurări maritime, aeriene și de transport

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurare împotriva incendiului și a altor deteriorări ale proprietății

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurare de răspundere civilă generală

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurarea creditelor și a garanțiilor

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asigurarea privind cheltuielile juridice

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Asistență

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Diverse pierderi financiare

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Reasigurare

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

Anual

| 5. | Produse financiare derivate (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Produse financiare derivate (ESA 2010: F.7)

| 6. | Alte pasive |
| --- | --- |

6.

Alte pasive

Tabelul 2

Tabelul 2

Informațiile solicitate titlu cu titlu

Informațiile solicitate titlu cu titlu

Datele aferente câmpurilor din tabelul 2.1 și tabelul 2.2 trebuie raportate pentru fiecare titlu de valoare clasificat în categoriile „titluri de natura datoriei”, „participații” și „acțiuni/unități ale fondurilor de investiții” (astfel cum sunt definite în tabelul A din partea 1 a anexei II). Tabelul 2.1 se referă la titlurile de valoare cărora le-a fost atribuit un cod ISIN, iar tabelul 2.2 se referă la titlurile de valoare fără un cod ISIN.

Tabelul 2.1

Tabelul 2.1

Deținerile de titluri de valoare cu cod ISIN

Deținerile de titluri de valoare cu cod ISIN

Datele pentru fiecare câmp trebuie raportate pentru fiecare titlu de valoare în conformitate cu următoarele reguli:

| 1. | Datele din câmpul 1 trebuie raportate. |
| --- | --- |

1.

Datele din câmpul 1 trebuie raportate.

| 2. | În cazul în care BCN relevantă nu colectează în mod direct informații titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, datele pentru două dintre cele trei câmpuri 2, 3 și 4 trebuie raportate (și anume, câmpurile 2 și 3; câmpurile 2 și 4; sau câmpurile 3 și 4). Dacă sunt colectate date pentru câmpul 3, trebuie colectate date și pentru câmpul 3b. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care BCN relevantă nu colectează în mod direct informații titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, datele pentru două dintre cele trei câmpuri 2, 3 și 4 trebuie raportate (și anume, câmpurile 2 și 3; câmpurile 2 și 4; sau câmpurile 3 și 4). Dacă sunt colectate date pentru câmpul 3, trebuie colectate date și pentru câmpul 3b.

| 3. | În cazul în care BCN relevantă colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, trebuie raportate și datele aferente următoarelor câmpuri:






  (a) | câmpul 5; sau câmpurile 6 și 7; și |
| --- | --- | --- |

3.

În cazul în care BCN relevantă colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, trebuie raportate și datele aferente următoarelor câmpuri:

(a)

câmpul 5; sau câmpurile 6 și 7; și

| (b) | câmpul 4; sau câmpurile 2 și 3. |
| --- | --- |

(b)

câmpul 4; sau câmpurile 2 și 3.

| 4. | De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 8, 9, 10 și 11.






  Câmp | Titlu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Cod ISIN |
| 2 | Numărul de unități sau valoarea nominală agregată |
| 3 | Preț |
| 3b | Baza de cotare |
| 4 | Valoarea totală la valoarea de piață |
| 5 | Operațiuni financiare |
| 6 | Titluri de valoare achiziționate |
| 7 | Titluri de valoare vândute |
| 8 | Moneda în care este înregistrat titlul de valoare |
| 9 | Alte modificări ale volumului la valoarea nominală |
| 10 | Alte modificări ale volumului la valoarea de piață |
| 11 | Investiții de portofoliu sau investiții directe |

4.

De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 8, 9, 10 și 11.

Câmp

Titlu

1

Cod ISIN

2

Numărul de unități sau valoarea nominală agregată

3

Preț

3b

Baza de cotare

4

Valoarea totală la valoarea de piață

5

Operațiuni financiare

6

Titluri de valoare achiziționate

7

Titluri de valoare vândute

8

Moneda în care este înregistrat titlul de valoare

9

Alte modificări ale volumului la valoarea nominală

10

Alte modificări ale volumului la valoarea de piață

11

Investiții de portofoliu sau investiții directe

Tabelul 2.2

Tabelul 2.2

Deținerile de titluri de valoare fără cod ISIN

Deținerile de titluri de valoare fără cod ISIN

Datele din fiecare câmp trebuie raportate: (a) pentru fiecare titlu de valoare; sau (b) prin agregarea oricărui număr de titluri de valoare ca un singur element.

În cazul (a) se aplică următoare reguli:

| 1. | Datele pentru câmpurile 1, 12, 13, 14 și 15 trebuie raportate. |
| --- | --- |

1.

Datele pentru câmpurile 1, 12, 13, 14 și 15 trebuie raportate.

| 2. | În cazul în care BCN relevantă nu colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, datele pentru două dintre cele trei câmpuri 2, 3 și 4 trebuie raportate (și anume, câmpurile 2 și 3; câmpurile 2 și 4; sau câmpurile 3 și 4). Dacă sunt colectate date pentru câmpul 3, trebuie colectate date și pentru câmpul 3b. |
| --- | --- |

2.

În cazul în care BCN relevantă nu colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, datele pentru două dintre cele trei câmpuri 2, 3 și 4 trebuie raportate (și anume, câmpurile 2 și 3; câmpurile 2 și 4; sau câmpurile 3 și 4). Dacă sunt colectate date pentru câmpul 3, trebuie colectate date și pentru câmpul 3b.

| 3. | În cazul în care BCN relevantă colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, trebuie raportate și datele aferente următoarelor câmpuri:






  (a) | câmpul 5; sau câmpurile 6 și 7; și |
| --- | --- | --- |

3.

În cazul în care BCN relevantă colectează în mod direct date titlu cu titlu cu privire la tranzacțiile financiare, trebuie raportate și datele aferente următoarelor câmpuri:

(a)

câmpul 5; sau câmpurile 6 și 7; și

| (b) | câmpul 4; sau câmpurile 2 și 3. |
| --- | --- |

(b)

câmpul 4; sau câmpurile 2 și 3.

| 4. | De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 3b, 8, 9, 10 și 11.
  În cazul (b) se aplică următoare reguli:






  1. | Datele pentru câmpurile 4, 12, 13, 14 și 15 trebuie raportate. |
| --- | --- | --- |

4.

De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 3b, 8, 9, 10 și 11.

În cazul (b) se aplică următoare reguli:

1.

Datele pentru câmpurile 4, 12, 13, 14 și 15 trebuie raportate.

| 2. | Datele fie pentru câmpul 5, fie pentru câmpurile 10 și 16 trebuie raportate. |
| --- | --- |

2.

Datele fie pentru câmpul 5, fie pentru câmpurile 10 și 16 trebuie raportate.

| 3. | De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 8, 9 și 11. |
| --- | --- |

3.

De asemenea, BCN relevantă poate să solicite agenților raportori să raporteze datele aferente câmpurilor 8, 9 și 11.

| Câmp | Titlu |
| --- | --- |
| 1 | Codul de identificare a titlurilor de valoare |
| 2 | Numărul de unități sau valoarea nominală agregată |
| 3 | Preț |
| 3b | Baza de cotare |
| 4 | Valoarea totală la valoarea de piață |
| 5 | Operațiuni financiare |
| 6 | Titluri de valoare achiziționate |
| 7 | Titluri de valoare vândute |
| 8 | Moneda în care este înregistrat titlul de valoare |
| 9 | Alte modificări ale volumului la valoarea nominală |
| 10 | Alte modificări ale volumului la valoarea de piață |
| 11 | Investiții de portofoliu sau investiții directe |
| 12 | Instrumentul (cu clasificarea operațiunilor financiare):






  — | titluri de natura datoriei (F.3) |

Câmp

Titlu

1

Codul de identificare a titlurilor de valoare

2

Numărul de unități sau valoarea nominală agregată

3

Preț

3b

Baza de cotare

4

Valoarea totală la valoarea de piață

5

Operațiuni financiare

6

Titluri de valoare achiziționate

7

Titluri de valoare vândute

8

Moneda în care este înregistrat titlul de valoare

9

Alte modificări ale volumului la valoarea nominală

10

Alte modificări ale volumului la valoarea de piață

11

Investiții de portofoliu sau investiții directe

12

Instrumentul (cu clasificarea operațiunilor financiare):

—

titluri de natura datoriei (F.3)

| — | participații (F.51) |
| --- | --- |

—

participații (F.51)

| — | din care acțiuni cotate (F.511) |
| --- | --- |

—

din care acțiuni cotate (F.511)

| — | din care acțiuni necotate (F.512) |
| --- | --- |

—

din care acțiuni necotate (F.512)

| — | din care alte participații (F.519) |
| --- | --- |

—

din care alte participații (F.519)

| — | acțiuni sau unități ale fondurilor de investiții (F.52) |
| --- | --- |

—

acțiuni sau unități ale fondurilor de investiții (F.52)

13

Data emisiunii și data scadenței pentru titlurile de natura datoriei În mod alternativ, defalcare în funcție de intervalul de scadență după cum urmează: cu scadența inițială de până la un an, peste un an și până la doi ani, peste doi ani și cu scadența reziduală de până la un an, peste un an și până la doi ani, peste doi ani și până la cinci ani, peste cinci ani.

14

Sectorul sau subsectorul emitentului:

| — | banca centrală (S.121) |
| --- | --- |

—

banca centrală (S.121)

| — | societăți care acceptă depozite, exclusiv banca centrală (S.122); |
| --- | --- |

—

societăți care acceptă depozite, exclusiv banca centrală (S.122);

| — | fonduri de piață monetară (S.123) |
| --- | --- |

—

fonduri de piață monetară (S.123)

| — | fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124) |
| --- | --- |

—

fonduri de investiții, altele decât fondurile de piață monetară (S.124)

| — | alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare și a fondurilor de pensii (exclusiv societățile vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare) + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 exclusiv SVI + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

alți intermediari financiari, cu excepția societăților de asigurare și a fondurilor de pensii (exclusiv societățile vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare) + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.125 exclusiv SVI + S.126 + S.127)

| — | societăți vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (o subdiviziune a S.125) |
| --- | --- |

—

societăți vehicul investițional angajate în tranzacții de securitizare (o subdiviziune a S.125)

| — | societăți de asigurare (S.128) |
| --- | --- |

—

societăți de asigurare (S.128)

| — | fonduri de pensii (S.129) |
| --- | --- |

—

fonduri de pensii (S.129)

| — | societăți nefinanciare (S.11) |
| --- | --- |

—

societăți nefinanciare (S.11)

| — | administrația publică (S.13) |
| --- | --- |

—

administrația publică (S.13)

| — | gospodăriile populației și instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

gospodăriile populației și instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14 + S.15) (5)

5

15

Țara emitentului

16

Ajustări din reevaluare

Tabelul 3a

Tabelul 3a

Ajustări din reevaluare sau tranzacțiile financiare trimestriale

Ajustări din reevaluare sau tranzacțiile financiare trimestriale

| | Total | Zona euro | Restul lumii |
| --- | --- | --- | --- |
| Național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național
  (informații țară cu țară) | Total | State membre neparticipante
  (informații țară cu țară) | Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene
  (informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Federația rusă, Elveția, SUA) |
| ACTIVE (F) |
| 1. | Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare justă |

Total

Zona euro

Restul lumii

Național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

(informații țară cu țară)

Total

State membre neparticipante

(informații țară cu țară)

Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene

(informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Federația rusă, Elveția, SUA)

ACTIVE (F)

ACTIVE (F)

1.

Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare justă

până la 1 an (rămas până la scadență)

peste 1 an (rămas până la scadență)

| 1x. | Numerar și depozite din care depozite transferabile (F.22) |
| --- | --- |

1x.

Numerar și depozite din care depozite transferabile (F.22)

| 1. | Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare nominală |
| --- | --- |

1.

Numerar și depozite (ESA 2010: F.21 + F.22 + F.29) — valoare nominală

| 2. | Titluri de natura datoriei (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

Titluri de natura datoriei (ESA 2010: F.3)

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrații publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

până la 1 an (scadență inițială)

până la 1 an (scadență inițială)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

1-2 ani (scadență inițială)

1-2 ani (scadență inițială)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

peste 2 ani (scadență inițială)

peste 2 ani (scadență inițială)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

până la 1 an (rămas până la scadență)

până la 1 an (rămas până la scadență)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

1-2 ani (rămași până la scadență)

1-2 ani (rămași până la scadență)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

2-5 ani (rămași până la scadență)

2-5 ani (rămași până la scadență)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

peste 5 ani (rămași până la scadență)

peste 5 ani (rămași până la scadență)

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de gospodării și IFSLSGP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 3. | Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare justă |
| --- | --- |

3.

Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare justă

scadență inițială de până la 1 an — valoare justă

scadență inițială de până la 1 an — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

scadență inițială de 1-5 ani — valoare justă

scadență inițială de 1-5 ani — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

scadență inițială de peste 5 ani — valoare justă

scadență inițială de peste 5 ani — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

acordate IFM

acordate administrațiilor publice

acordate FI

acordate AIF

acordate societăților de asigurare

acordate FP

acordate SNF

acordate gospodăriilor și IFSLSGP

până la 1 an rămas până la scadență — valoare justă

până la 1 an rămas până la scadență — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

1-2 ani rămași până la scadență — valoare justă

1-2 ani rămași până la scadență — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

2-5 ani rămași până la scadență — valoare justă

2-5 ani rămași până la scadență — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

peste 5 ani rămași până la scadență — valoare justă

peste 5 ani rămași până la scadență — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 3x. | Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare — valoare justă |
| --- | --- |

3x.

Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare — valoare justă

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 3. | Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare nominală |
| --- | --- |

3.

Împrumuturi (ESA 2010: F.4) — valoare nominală

scadență inițială de până la 1 an — valoare nominală

scadență inițială de până la 1 an — valoare nominală

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

scadență inițială de 1-5 ani — valoare nominală

scadență inițială de 1-5 ani — valoare nominală

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

scadență inițială de peste 5 ani — valoare nominală

scadență inițială de peste 5 ani — valoare nominală

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 4. | Participații (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

Participații (ESA 2010: F.51)

| 4a. | Participații din care acțiuni cotate |
| --- | --- |

4a.

Participații din care acțiuni cotate

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 4b. | Participații din care acțiuni necotate |
| --- | --- |

4b.

Participații din care acțiuni necotate

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 4c. | Participații din care alte titluri de participație |
| --- | --- |

4c.

Participații din care alte titluri de participație

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de IFM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de administrațiile publice

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de AIF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de societăți de asigurare

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de FP

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

emise de CNF

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 5. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții (ESA 2010: F.52)

| 5a. | Acțiuni/unități ale FPM |
| --- | --- |

5a.

Acțiuni/unități ale FPM

| 5b. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții non-FPM |
| --- | --- |

5b.

Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții non-FPM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 6. | Instrumente financiare derivate (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

Instrumente financiare derivate (ESA 2010: F.7)

| 7. | Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.61)
   (6) |
| --- | --- |

7.

Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.61)

6

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

MINIM

| 8. | Active nefinanciare |
| --- | --- |

8.

Active nefinanciare

MINIM

MINIM

| 9. | Alte active |
| --- | --- |

9.

Alte active

| 10. | Total active |
| --- | --- |

10.

Total active

Abrevieri utilizate în acest tabel: IFM = instituție financiară monetară, F I= fond de investiții, AIF = alt intermediar financiar, FP = fond de pensii, SNF = societate nefinanciară, IFSLSGP = instituție fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației, FPM = fond de piață monetară

Raportul societății de asigurare: câmpurile sunt marcate cu „Minim” atunci când datele privind categoriile de instrumente nu sunt colectate pentru fiecare element în parte. BCN pot extinde această practică la câmpurile de date care nu conțin cuvântul „Minim”.

Tabelul 3b

Tabelul 3b

Ajustări din reevaluare sau tranzacțiile financiare trimestriale

Ajustări din reevaluare sau tranzacțiile financiare trimestriale

| | Total | Zona euro | Restul lumii |
| --- | --- | --- | --- |
| Național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național | State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național
  (informații țară cu țară) | Total | State membre neparticipante
  (informații țară cu țară) | Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene
  (informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Rusia, Elveția, SUA) |
| PASIVE (F) |
| 1. | Titluri de natura datoriei emise (ESA 2010: F.3) |

Total

Zona euro

Restul lumii

Național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

State membre din zona euro, exclusiv teritoriul național

(informații țară cu țară)

Total

State membre neparticipante

(informații țară cu țară)

Principalele contrapartide din afara Uniunii Europene

(informații țară cu țară pentru Brazilia, Canada, China, Hong Kong, India, Japonia, Rusia, Elveția, SUA)

PASIVE (F)

PASIVE (F)

1.

Titluri de natura datoriei emise (ESA 2010: F.3)

MINIM

MINIM

| 2. | Împrumuturi (SEC 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Împrumuturi (SEC 2010: F.4)

MINIM

MINIM

emise de instituții financiare monetare (IFM) (7)

7

emise de non-IFM (7)

7

| 2x. | Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare |
| --- | --- |

2x.

Împrumuturi din care garanții ale depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare

MINIM

MINIM

| 3. | Participații (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Participații (ESA 2010: F.51)

| 3a. | Participații din care acțiuni cotate |
| --- | --- |

3a.

Participații din care acțiuni cotate

| 3b. | Participații din care acțiuni necotate |
| --- | --- |

3b.

Participații din care acțiuni necotate

| 3c. | Participații din care alte titluri de participație |
| --- | --- |

3c.

Participații din care alte titluri de participație

| 4. | Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.6)
   (8) |
| --- | --- |

4.

Provizioane tehnice de asigurări generale (ESA 2010: F.6)

8

| 4.1. | Provizioane tehnice de asigurări de viață |
| --- | --- |

4.1.

Provizioane tehnice de asigurări de viață

din care legate de unități

MINIM

MINIM

din care nelegate de unități

din care Drepturi de pensie

din care Drepturi de pensie

MINIM

MINIM

din care sisteme de cotizații predefinite

din care sisteme de prestații predefinite

din care sisteme hibride

| 4.2. | Provizioane tehnice de asigurări generale |
| --- | --- |

4.2.

Provizioane tehnice de asigurări generale

pe sector de activitate

Asigurare privind cheltuielile medicale

Asigurare pentru protecția veniturilor

Asigurare privind remunerarea lucrătorilor

Asigurarea privind răspunderea civilă pentru autovehicule

Asigurare privind alte autovehicule

Asigurări maritime, aeriene și de transport

Asigurare împotriva incendiului și a altor deteriorări ale proprietății

Asigurare de răspundere civilă generală

Asigurarea creditelor și a garanțiilor

Asigurarea privind cheltuielile juridice

Asistență

Diverse pierderi financiare

Reasigurare

| 5. | Produse financiare derivate (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

Produse financiare derivate (ESA 2010: F.7)

MINIM

MINIM

| 6. | Alte pasive |
| --- | --- |

6.

Alte pasive

Raportul societății de asigurare: câmpurile sunt marcate cu „Minim” atunci când datele privind categoriile de instrumente nu sunt colectate pentru fiecare element în parte. BCN pot extinde această practică la câmpurile de date care nu conțin cuvântul „Minim”.

Tabelul 4

Tabelul 4

Prime, indemnizații și comisioane anuale

Prime, indemnizații și comisioane anuale

| | Total (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| din care: național | din care: sucursale în cadrul SEE (informații țară cu țară) | din care: sucursale din afara SEE (total) |
| 1. | Prime |

Total (9)

9

din care: național

din care: sucursale în cadrul SEE (informații țară cu țară)

din care: sucursale din afara SEE (total)

1.

Prime

| 2. | Indemnizații |
| --- | --- |

2.

Indemnizații

| 3. | Comisioane |
| --- | --- |

3.

Comisioane

---

(1)  Dacă agentul raportor nu este în poziția de a identifica direct sediul contrapartidei, acesta poate face aproximări sau, alternativ, poate raporta alte informații solicitate de BCN relevantă astfel încât aceasta să poată face aproximări (astfel cum este prevăzut în partea 2 din anexa I la prezentul regulament).

1

(2)  Cu excepția cazului în care frecvența anuală este indicată.

2

(3)  În cazul statelor membre din afara zonei euro, „IFM” și „non-IFM” se referă la „bănci” și „non-bănci”.

3

(4)  Dacă agentul raportor nu este în poziția de a identifica direct informația, acesta poate face aproximări sau, alternativ, poate raporta alte informații solicitate de BCN relevantă astfel încât aceasta să poată face aproximări (astfel cum este prevăzut în partea 2 din anexa I la prezentul regulament).

4

(5)  BCN relevantă poate solicita agenților raportori să identifice separat subsectoarele „gospodăriile populației” (S.14) și „instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației” (S.15).

5

(6)  (1) Dacă agentul raportor nu este în poziția de a identifica direct sediul contrapartidei, acesta poate face aproximări sau, alternativ, poate raporta alte informații solicitate de BCN relevantă astfel încât aceasta să poată face aproximări (astfel cum este prevăzut în partea 2 din anexa I la prezentul regulament).

6

(7)  În cazul statelor membre din afara zonei euro, „IFM” și „non-IFM” se referă la „bănci” și „non-bănci”.

7

(8)  Dacă agentul raportor nu este în poziția de a identifica direct sediul contrapartidei, acesta poate face aproximări sau, alternativ, poate raporta alte informații solicitate de BCN relevantă astfel încât aceasta să poată face aproximări (astfel cum este prevăzut în partea 2 din anexa I la prezentul regulament).

8

(9)  Totalul include activitatea desfășurată prin exercitarea libertății de a presta servicii prevăzută la articolul 56 din tratat.

9

---

ANEXA II

DESCRIERI

PARTEA 1

Descrierea categoriilor de instrumente

| 1. | Tabelul A cuprinde o descriere standard detaliată a categoriilor de instrumente pe care băncile centrale naționale (BCN) trebuie să le transpună în categoriile lor naționale, în conformitate cu prezentul regulament. Lista instrumentelor financiare individuale din tabel și descrierea acestora nu sunt exhaustive. Descrierea face trimitere la Sistemul European de Conturi instituit prin Regulamentul (UE) nr. 549/2013 (denumit în continuare „SEC 2010”). |
| --- | --- |

1.

Tabelul A cuprinde o descriere standard detaliată a categoriilor de instrumente pe care băncile centrale naționale (BCN) trebuie să le transpună în categoriile lor naționale, în conformitate cu prezentul regulament. Lista instrumentelor financiare individuale din tabel și descrierea acestora nu sunt exhaustive. Descrierea face trimitere la Sistemul European de Conturi instituit prin Regulamentul (UE) nr. 549/2013 (denumit în continuare „SEC 2010”).

| 2. | Pentru anumite categorii de instrumente, sunt necesare defalcări în funcție de scadență. Acestea se referă la:






  (a) | scadența inițială, și anume scadența la emisiune, care reprezintă durata determinată de viață a unui instrument financiar și înainte de care acesta nu poate fi rambursat, de exemplu, titlurile de natura datoriei, sau înainte de care poate fi rambursat numai în condițiile plății anumitor penalități, de exemplu, anumite tipuri de depozite; sau |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru anumite categorii de instrumente, sunt necesare defalcări în funcție de scadență. Acestea se referă la:

(a)

scadența inițială, și anume scadența la emisiune, care reprezintă durata determinată de viață a unui instrument financiar și înainte de care acesta nu poate fi rambursat, de exemplu, titlurile de natura datoriei, sau înainte de care poate fi rambursat numai în condițiile plății anumitor penalități, de exemplu, anumite tipuri de depozite; sau

| (b) | scadența restantă, și anume durata de viață rămasă a unui instrument financiar la sfârșitul perioadei de raportare, înainte de care acesta nu poate fi rambursat, de exemplu, titlurile de natura datoriei, sau înainte de care poate fi rambursat numai în condițiile plății anumitor penalități, de exemplu, anumite tipuri de depozite. |
| --- | --- |

(b)

scadența restantă, și anume durata de viață rămasă a unui instrument financiar la sfârșitul perioadei de raportare, înainte de care acesta nu poate fi rambursat, de exemplu, titlurile de natura datoriei, sau înainte de care poate fi rambursat numai în condițiile plății anumitor penalități, de exemplu, anumite tipuri de depozite.

| 3. | Creanțele financiare pot fi clasificate în negociabile și nenegociabile. O creanță este negociabilă în cazul în care proprietatea asupra ei poate fi ușor transferată de la o parte la alta prin livrare sau andosare sau poate fi ușor compensată în cazul instrumentelor financiare derivate. În timp ce orice instrument financiar poate fi tranzacționat, instrumentele negociabile sunt concepute pentru a fi tranzacționate în cadrul unei burse organizate sau extrabursier, deși tranzacționarea efectivă nu este o condiție necesară pentru negociabilitate. |
| --- | --- |

3.

Creanțele financiare pot fi clasificate în negociabile și nenegociabile. O creanță este negociabilă în cazul în care proprietatea asupra ei poate fi ușor transferată de la o parte la alta prin livrare sau andosare sau poate fi ușor compensată în cazul instrumentelor financiare derivate. În timp ce orice instrument financiar poate fi tranzacționat, instrumentele negociabile sunt concepute pentru a fi tranzacționate în cadrul unei burse organizate sau extrabursier, deși tranzacționarea efectivă nu este o condiție necesară pentru negociabilitate.

Tabelul A

Descrierea categoriilor de instrumente din activele și pasivele societăților de asigurare

ACTIVE

| Categorie de instrumente | Descrierea caracteristicilor principale |
| --- | --- |
| 1. | Numerar și depozite |

Categorie de instrumente

Descrierea caracteristicilor principale

1.

Numerar și depozite

Deținerile de bancnote și monede metalice euro și în monedă străină aflate în circulație care sunt utilizate în general pentru efectuarea de plăți și depozite de societățile de asigurare la instituții financiare monetare (IFM). Acestea pot include depozite overnight, depozite la termen și depozite rambursabile cu preaviz, precum și creanțe în temeiul contractelor de deport (reverse repo) sau de împrumut de titluri de valoare garantate cu numerar.

| 1.1. | Depozite transferabile |
| --- | --- |

1.1.

Depozite transferabile

Depozitele transferabile sunt depozite care sunt direct transferabile la cerere pentru efectuarea de plăți către alți agenți economici prin mijloace de plată folosite în mod obișnuit, precum transfer credit și debitare directă, eventual și prin card de credit sau card de debit, tranzacții cu monedă electronică, cecuri sau prin mijloace similare, fără întârzieri, restricții sau penalități semnificative. Depozitele care pot fi folosite numai pentru retrageri de numerar și/sau depozitele ale căror fonduri pot fi retrase sau transferate numai prin intermediul unui alt cont al aceluiași proprietar nu trebuie incluse ca depozite transferabile.

| 2. | Titluri de natura datoriei |
| --- | --- |

2.

Titluri de natura datoriei

Deținerile de titluri de natura datoriei, care sunt instrumente financiare negociabile care servesc drept dovadă a existenței datoriei, sunt de regulă tranzacționate pe piețele secundare. Acestea pot fi compensate și pe piață și nu conferă deținătorului niciun drept de proprietate asupra instituției emitente.

Această categorie de instrumente include:

| — | dețineri de titluri de valoare care conferă deținătorului dreptul necondiționat la un venit fix sau determinat prin contract sub formă de plăți de cupoane și/sau a unei sume fixe stabilite la o anumită dată sau la anumite date, sau începând de la data stabilită la momentul emisiunii; |
| --- | --- |

—

dețineri de titluri de valoare care conferă deținătorului dreptul necondiționat la un venit fix sau determinat prin contract sub formă de plăți de cupoane și/sau a unei sume fixe stabilite la o anumită dată sau la anumite date, sau începând de la data stabilită la momentul emisiunii;

| — | creditele care au devenit negociabile pe o piață organizată, și anume creditele tranzacționate, cu condiția să existe dovezi de tranzacționare pe piața secundară, incluzând existența formatorilor de piață, precum și cotarea frecventă a activului financiar, după cum se poate constata din diferența dintre prețul oferit la cumpărare și cel oferit la vânzare. Atunci când aceste criterii nu sunt îndeplinite creditele ar trebui clasificate la categoria de instrumente 3 „Credite” (a se vedea și „credite tranzacționate” din aceeași categorie); |
| --- | --- |

—

creditele care au devenit negociabile pe o piață organizată, și anume creditele tranzacționate, cu condiția să existe dovezi de tranzacționare pe piața secundară, incluzând existența formatorilor de piață, precum și cotarea frecventă a activului financiar, după cum se poate constata din diferența dintre prețul oferit la cumpărare și cel oferit la vânzare. Atunci când aceste criterii nu sunt îndeplinite creditele ar trebui clasificate la categoria de instrumente 3 „Credite” (a se vedea și „credite tranzacționate” din aceeași categorie);

| — | creanțe subordonate sub formă de titluri de natura datoriei (a se vedea și „creanțe subordonate sub formă de credite” categoria de instrumente 3 „Credite”). |
| --- | --- |

—

creanțe subordonate sub formă de titluri de natura datoriei (a se vedea și „creanțe subordonate sub formă de credite” categoria de instrumente 3 „Credite”).

Titlurile de valoare date cu împrumut în cadrul operațiunilor de împrumut de titluri de valoare sau vândute în cadrul unui contract de report rămân înregistrate în bilanțul proprietarului inițial (și nu sunt înregistrate în bilanțul achizitorului temporar) atunci când există un angajament ferm de răscumpărare a titlurilor, și nu doar opțiunea de a face acest lucru. Atunci când achizitorul temporar vinde titlurile de valoare primite, această vânzare trebuie să fie înregistrată ca tranzacție cu titluri de valoare simplă (outright transaction) și trebuie evidențiată în bilanțul achizitorului temporar ca o poziție negativă în portofoliul de titluri de valoare.

| 3. | Credite |
| --- | --- |

3.

Credite

În scopul sistemului de raportare, această categorie constă în fonduri date cu împrumut debitorilor de către societățile de asigurare sau din credite obținute de societățile de asigurare, care fie sunt dovedite prin documente nenegociabile, fie nu sunt dovedite prin documente.

Se exclud următoarele instrumente:

| — | deținerile de titluri de valoare care nu sunt negociabile: deținerile de titluri de natura datoriei care nu sunt negociabile și care nu pot fi tranzacționate pe piețele secundare; |
| --- | --- |

—

deținerile de titluri de valoare care nu sunt negociabile: deținerile de titluri de natura datoriei care nu sunt negociabile și care nu pot fi tranzacționate pe piețele secundare;

| — | creditele tranzacționate: creditele care au devenit de facto negociabile sunt clasificate la postul „credite”, cu condiția să nu existe o dovadă a tranzacționării pe piața secundară. În caz contrar, acestea sunt clasificate drept „titluri de natura datoriei” (categoria de instrumente 2). |
| --- | --- |

—

creditele tranzacționate: creditele care au devenit de facto negociabile sunt clasificate la postul „credite”, cu condiția să nu existe o dovadă a tranzacționării pe piața secundară. În caz contrar, acestea sunt clasificate drept „titluri de natura datoriei” (categoria de instrumente 2).

| — | creanțele subordonate sub forma creditelor: instrumentele de creanță subordonată conferă o creanță subsidiară asupra instituției emitente, care poate fi exercitată numai după satisfacerea tuturor creanțelor care au un grad de prioritate mai înalt, atribuindu-le anumite caracteristici ale titlurilor de participație. În scopuri statistice, creanțele subordonate se clasifică fie la „credite”, fie la „titluri de natura datoriei” conform naturii instrumentului. Atunci când deținerile societăților de asigurare care constau din toate formele de creanțe subordonate sunt grupate într-o singură valoare în scopuri statistice, această valoare trebuie să fie încadrată în categoria „titluri de natura datoriei” deoarece creanțele subordonate sunt constituite în principal sub forma titlurilor de natura datoriei și mai puțin sub forma creditelor; |
| --- | --- |

—

creanțele subordonate sub forma creditelor: instrumentele de creanță subordonată conferă o creanță subsidiară asupra instituției emitente, care poate fi exercitată numai după satisfacerea tuturor creanțelor care au un grad de prioritate mai înalt, atribuindu-le anumite caracteristici ale titlurilor de participație. În scopuri statistice, creanțele subordonate se clasifică fie la „credite”, fie la „titluri de natura datoriei” conform naturii instrumentului. Atunci când deținerile societăților de asigurare care constau din toate formele de creanțe subordonate sunt grupate într-o singură valoare în scopuri statistice, această valoare trebuie să fie încadrată în categoria „titluri de natura datoriei” deoarece creanțele subordonate sunt constituite în principal sub forma titlurilor de natura datoriei și mai puțin sub forma creditelor;

| — | creanțele în temeiul contractelor de deport (reverse repo) sau de împrumut de titluri de valoare garantate cu numerar: contrapartida numerarului plătit în schimbul titlurilor de valoare achiziționate de agenții raportori la un anumit preț cu angajamentul ferm de a revinde aceleași titluri de valoare sau titluri de valoare similare la un preț stabilit și la o dată ulterioară prestabilită, sau împrumutul de titluri de valoare garantat cu numerar. |
| --- | --- |

—

creanțele în temeiul contractelor de deport (reverse repo) sau de împrumut de titluri de valoare garantate cu numerar: contrapartida numerarului plătit în schimbul titlurilor de valoare achiziționate de agenții raportori la un anumit preț cu angajamentul ferm de a revinde aceleași titluri de valoare sau titluri de valoare similare la un preț stabilit și la o dată ulterioară prestabilită, sau împrumutul de titluri de valoare garantat cu numerar.

Această categorie exclude activele sub forma depozitelor plasate de societățile de asigurare (care sunt incluse în categoria 1).

| 3.1. | Garantarea depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare |
| --- | --- |

3.1.

Garantarea depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare

Depozitele plasate de societățile de reasigurare drept garanții pentru societățile de asigurare care acționează drept societăți cedente în operațiunile de reasigurare.

| 4. | Participații |
| --- | --- |

4.

Participații

Active financiare care reprezintă drepturi de proprietate în cadrul societăților sau al cvasisocietăților. Aceste active financiare permit, în general, deținătorilor lor să participe la distribuirea profitului și a activelor nete în caz de lichidare a societății sau a cvasisocietății.

Această categorie include acțiuni cotate și necotate și alte participații.

Titlurile de valoare de tip participație date cu împrumut în cadrul operațiunilor de împrumut de titluri de valoare sau vândute în cadrul contractelor de report sunt tratate în conformitate cu categoria 2 „Titluri de natura datoriei”.

| 4.1. | Acțiuni cotate |
| --- | --- |

4.1.

Acțiuni cotate

Titluri de valoare de tip participație cotate la o bursă. O astfel de bursă poate fi o bursă recunoscută sau orice altă formă de piață secundară. Acțiunile cotate sunt numite și „acțiuni cotate”.

| 4.2. | Acțiuni necotate |
| --- | --- |

4.2.

Acțiuni necotate

Acțiunile necotate sunt titluri de valoare de tip participație necotate la o bursă.

| 4.3. | Alte participații |
| --- | --- |

4.3.

Alte participații

Alte participații cuprind toate formele de participații altele decât acțiunile cotate și acțiunile necotate.

| 5. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții |
| --- | --- |

5.

Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții

Această categorie include deținerile de acțiuni sau unități de fond emise de fonduri de piață monetară (FPM) și de fonduri de investiții non-FPM (și anume fonduri de investiții, altele decât FPM) cuprinse în listele BCE de IFM și fonduri de investiții (FI) în scopuri statistice.

| 5.1. | Acțiuni/unități ale FPM |
| --- | --- |

5.1.

Acțiuni/unități ale FPM

Dețineri de acțiuni sau unități emise de FPM astfel cum sunt definite la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33).

| 5.2. | Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții non-FPM |
| --- | --- |

5.2.

Acțiuni/unități ale fondurilor de investiții non-FPM

Dețineri de acțiuni sau unități emise de fonduri de investiții, altele decât FPM, astfel cum sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 (BCE/2013/38).

| 6. | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

6.

Instrumente financiare derivate

Instrumentele financiare derivate sunt instrumente financiare corelate cu un instrument financiar specificat, cu un indice sau cu o marfă, prin intermediul cărora, pe piețele financiare, se pot tranzacționa în contul lor riscuri financiare specifice.

Această categorie include:

| — | opțiuni, |
| --- | --- |

—

opțiuni,

| — | warante, |
| --- | --- |

—

warante,

| — | contracte futures, |
| --- | --- |

—

contracte futures,

| — | operațiuni la termen, |
| --- | --- |

—

operațiuni la termen,

| — | swapuri, |
| --- | --- |

—

swapuri,

| — | instrumente derivate de credit. |
| --- | --- |

—

instrumente derivate de credit.

Instrumentele financiare derivate sunt înregistrate în bilanț la valoarea de piață, la valoarea brută. Contractele individuale cu instrumente derivate cu valori de piață pozitive se înregistrează în activul bilanțier, iar contractele cu valori de piață negative se înregistrează în pasivul bilanțier.

Obligațiile viitoare brute rezultate din contractele având ca obiect instrumente derivate nu ar trebui înregistrate ca posturi bilanțiere.

Această categorie nu include instrumentele financiare derivate care nu fac obiectul înregistrării în bilanț în temeiul normelor naționale.

| 7. | Provizioane tehnice de asigurări generale |
| --- | --- |

7.

Provizioane tehnice de asigurări generale

Creanțele financiare ale societăților de asigurare față de societățile de reasigurare bazate pe polițe de reasigurare generală și de viață.

| 8. | Active nefinanciare |
| --- | --- |

8.

Active nefinanciare

Active corporale și necorporale, altele decât activele financiare.

Această categorie include locuințe, alte clădiri și construcții civile, mașini și echipamente, obiecte de valoare și produse de proprietate intelectuală precum software pentru computere și baze de date.

| 9. | Alte active |
| --- | --- |

9.

Alte active

Aceasta este o categorie reziduală în activul bilanțier, definită ca „active neincluse în altă parte”. BCN pot solicita raportarea subpozițiilor specifice incluse în această categorie. Alte active pot cuprinde:

| — | dividende de primit, |
| --- | --- |

—

dividende de primit,

| — | chirie acumulată de primit, |
| --- | --- |

—

chirie acumulată de primit,

| — | indemnizații de reasigurare de primit, |
| --- | --- |

—

indemnizații de reasigurare de primit,

| — | sume de primit care nu au legătură cu activitatea principală a societăților de asigurare. |
| --- | --- |

—

sume de primit care nu au legătură cu activitatea principală a societăților de asigurare.

PASIV

| Categorie de instrumente | Descrierea caracteristicilor principale |
| --- | --- |
| 10. | Titluri de natura datoriei emise |

Categorie de instrumente

Descrierea caracteristicilor principale

10.

Titluri de natura datoriei emise

Titluri de valoare emise de societățile de asigurare, altele decât titlurile de participație, care în mod obișnuit sunt instrumente negociabile și tranzacționate pe piețele secundare sau care pot fi compensate pe piață și care nu conferă deținătorului niciun drept de proprietate asupra instituției emitente

| 11. | Credite primite |
| --- | --- |

11.

Credite primite

Sumele datorate creditorilor de societățile de asigurare, altele decât cele care provin din emisiunea de titluri de valoare negociabile. Această categorie cuprinde:

| — | credite: credite acordate societăților de asigurare care fie sunt dovedite prin documente nenegociabile, fie nu sunt dovedite prin documente; |
| --- | --- |

—

credite: credite acordate societăților de asigurare care fie sunt dovedite prin documente nenegociabile, fie nu sunt dovedite prin documente;

| — | operațiuni repo și operațiuni de tip repo garantate cu numerar: contrapartida numerarului primit în schimbul titlurilor de valoare vândute de societățile de asigurare la un anumit preț, cu angajamentul ferm de răscumpărare a acelorași titluri de valoare (sau a unor titluri de valoare similare) la un preț fix și la o dată ulterioară prestabilită. Sumele primite de societățile de asigurare în schimbul titlurilor de valoare transferate unui terț („achizitorul temporar”) sunt clasificate aici dacă există un angajament ferm de răscumpărare a titlurilor de valoare, și nu doar opțiunea de a face acest lucru. Aceasta înseamnă că SVI păstrează toate riscurile și beneficiile asociate titlurilor de valoare suport al operațiunii, pe parcursul desfășurării acesteia; |
| --- | --- |

—

operațiuni repo și operațiuni de tip repo garantate cu numerar: contrapartida numerarului primit în schimbul titlurilor de valoare vândute de societățile de asigurare la un anumit preț, cu angajamentul ferm de răscumpărare a acelorași titluri de valoare (sau a unor titluri de valoare similare) la un preț fix și la o dată ulterioară prestabilită. Sumele primite de societățile de asigurare în schimbul titlurilor de valoare transferate unui terț („achizitorul temporar”) sunt clasificate aici dacă există un angajament ferm de răscumpărare a titlurilor de valoare, și nu doar opțiunea de a face acest lucru. Aceasta înseamnă că SVI păstrează toate riscurile și beneficiile asociate titlurilor de valoare suport al operațiunii, pe parcursul desfășurării acesteia;

| — | garanții în numerar primite în schimbul titlurilor de valoare date cu împrumut: sume primite în schimbul titlurilor de valoare transferate temporar unui terț sub forma unor operațiuni de împrumut de titluri de valoare garantate cu numerar, |
| --- | --- |

—

garanții în numerar primite în schimbul titlurilor de valoare date cu împrumut: sume primite în schimbul titlurilor de valoare transferate temporar unui terț sub forma unor operațiuni de împrumut de titluri de valoare garantate cu numerar,

| — | garanții în numerar primite în cadrul operațiunilor care implică transferul temporar de aur în schimbul unor garanții. |
| --- | --- |

—

garanții în numerar primite în cadrul operațiunilor care implică transferul temporar de aur în schimbul unor garanții.

| 11.1. | Garantarea depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare |
| --- | --- |

11.1.

Garantarea depozitelor în legătură cu activitatea de reasigurare

Depozitele primite de societățile cedente drept garanții de la societățile de reasigurare.

| 12. | Participații |
| --- | --- |

12.

Participații

A se vedea categoria 4.

| 12.1. | Acțiuni cotate |
| --- | --- |

12.1.

Acțiuni cotate

A se vedea categoria 4.1.

| 12.2. | Acțiuni necotate |
| --- | --- |

12.2.

Acțiuni necotate

A se vedea categoria 4.2.

| 12.3. | Alte participații |
| --- | --- |

12.3.

Alte participații

A se vedea categoria 4.3.

| 13. | Provizioane tehnice de asigurare |
| --- | --- |

13.

Provizioane tehnice de asigurare

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare

| 13.1. | Provizioane tehnice de asigurări de viață |
| --- | --- |

13.1.

Provizioane tehnice de asigurări de viață

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare de viață.

| 13.1.1. | din care provizioane tehnice de asigurări de viață legate de unități |
| --- | --- |

13.1.1.

din care provizioane tehnice de asigurări de viață legate de unități

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare de viață legate de unități. Viitoarele indemnizații ale unui deținător de poliță de asigurare în cadrul unui contract de asigurare de viață legată de unitate depind de performanța grupului de active în care sunt investite fondurile deținătorului de poliță.

| 13.1.2. | din care provizioane tehnice de asigurări de viață nelegate de unități |
| --- | --- |

13.1.2.

din care provizioane tehnice de asigurări de viață nelegate de unități

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare de viață nelegate de unități. Viitoarele indemnizații ale unui deținător de poliță de asigurare în cadrul unui contract de asigurare de viață nelegată de unitate nu depind de evoluția vreunui grup de active.

| 13.1.3. | din care drepturi de pensie |
| --- | --- |

13.1.3.

din care drepturi de pensie

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele drepturi de pensie în cadrul sistemelor sale de asigurare. Această categorie se referă doar la planurile de pensii ocupaționale. Planurile de pensii individuale care nu sunt legate de un raport de muncă nu intră în această categorie.

| 13.1.3.1. | Drepturi de pensie din care Sisteme de cotizații predefinite |
| --- | --- |

13.1.3.1.

Drepturi de pensie din care Sisteme de cotizații predefinite

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare din sistemele sale de cotizații predefinite.

Într-un sistem cu contribuții definite, prestațiile plătite depind de performanța activelor achiziționate de sistemul de pensii. Pasivul unui sistem cu contribuții definite este egal cu valoarea de piață curentă a activelor fondului.

| 13.1.3.2. | Drepturi de pensie din care Sisteme de prestații predefinite |
| --- | --- |

13.1.3.2.

Drepturi de pensie din care Sisteme de prestații predefinite

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor de asigurare din sistemul său de prestații predefinite.

Într-un sistem de pensii cu prestații predefinite, nivelul prestațiilor de pensii promise angajaților contribuabili este stabilit printr-o formulă convenită în prealabil. Pasivul unui sistem de acest tip este egal cu valoarea actualizată a prestațiilor promise.

| 13.1.3.3. | Drepturi de pensie din care Sisteme hibride |
| --- | --- |

13.1.3.3.

Drepturi de pensie din care Sisteme hibride

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale sistemelor sale care combină elemente ale sistemelor de cotizații predefinite și de prestații predefinite.

| 13.2. | Provizioane tehnice de asigurări generale |
| --- | --- |

13.2.

Provizioane tehnice de asigurări generale

Nivelul de capital deținut de societatea de asigurare pentru a putea onora viitoarele indemnizații de asigurare ale deținătorilor polițelor lor de asigurare generală.

| 13.2.1. | Asigurarea privind cheltuielile medicale |
| --- | --- |

13.2.1.

Asigurarea privind cheltuielile medicale

Obligațiile de asigurare privind cheltuieli medicale atunci când activitatea de bază nu este desfășurată pe o bază tehnică similară celei a asigurării de viață, altele decât obligațiile incluse în sectorul de activitate 13.2.3.

| 13.2.2. | Asigurarea pentru protecția veniturilor |
| --- | --- |

13.2.2.

Asigurarea pentru protecția veniturilor

Obligații de asigurare pentru protecția veniturilor atunci când activitatea de bază nu este desfășurată pe o bază tehnică similară celei a asigurării de viață, altele decât obligațiile incluse în sectorul de activitate 13.2.3.

| 13.2.3. | Asigurarea pentru accidente de muncă și boli profesionale |
| --- | --- |

13.2.3.

Asigurarea pentru accidente de muncă și boli profesionale

Obligații de asigurare de sănătate legate de vătămări și accidente de muncă și boli profesionale, atunci când activitatea de bază nu este desfășurată pe o bază tehnică similară celei a asigurării de viață.

| 13.2.4. | Asigurarea privind răspunderea civilă pentru autovehicule |
| --- | --- |

13.2.4.

Asigurarea privind răspunderea civilă pentru autovehicule

Obligații de asigurare care acoperă toate tipurile de răspundere în cazul utilizării de autovehicule care funcționează pe uscat (inclusiv răspunderea transportatorului).

| 13.2.5. | Asigurarea privind alte motoare |
| --- | --- |

13.2.5.

Asigurarea privind alte motoare

Obligații de asigurare care acoperă toate tipurile de daune sau pierderea vehiculelor de uscat (inclusiv stocul de rulare pe calea ferată).

| 13.2.6. | Asigurări maritime, aeriene și de transport |
| --- | --- |

13.2.6.

Asigurări maritime, aeriene și de transport

Obligații de asigurare care acoperă toate tipurile de daune sau pierderea pe mare, lac, râu sau canal a unei nave sau aeronave, și daunele sau pierderea unor bunuri în tranzit sau a unor bagaje indiferent de forma de transport. Obligații de asigurare care acoperă răspunderea generată de utilizarea unor aeronave, nave sau bărci pe mare, lac, râu sau canal (inclusiv răspunderea transportatorului).

| 13.2.7. | Asigurare împotriva incendiului și a altor deteriorări ale proprietății |
| --- | --- |

13.2.7.

Asigurare împotriva incendiului și a altor deteriorări ale proprietății

Obligații de asigurare care acoperă toate tipurile de daune sau pierderea proprietății, altele decât cele incluse în sectoarele de activitate 13.2.5 și 13.2.6, din cauza unui incendiu, a unei explozii, a forțelor naturii, inclusiv furtuni, grindină, îngheț, energie nucleară, alunecări de teren și orice alt eveniment precum furtul.

| 13.2.8. | Asigurarea de răspundere civilă generală |
| --- | --- |

13.2.8.

Asigurarea de răspundere civilă generală

Obligații de asigurare care acoperă toate tipurile de răspundere altele decât cele din sectoarele 13.2.4 și 13.2.6.

| 13.2.9. | Asigurarea creditelor și a garanțiilor |
| --- | --- |

13.2.9.

Asigurarea creditelor și a garanțiilor

Obligații de asigurare care acoperă insolvența, creditele de export, creditele în rate, ipotecile, creditul agricol și asigurarea directă și indirectă a garanțiilor.

| 13.2.10. | Asigurarea privind cheltuielile juridice |
| --- | --- |

13.2.10.

Asigurarea privind cheltuielile juridice

Obligații de asigurare care acoperă cheltuielile juridice și cheltuielile de judecată.

| 13.2.11. | Asistență |
| --- | --- |

13.2.11.

Asistență

Obligații de asigurare care acoperă asistența acordată persoanelor care se confruntă cu dificultăți în timpul unei călătorii, atunci când sunt departe de casă sau de reședința obișnuită.

| 13.2.12. | Diverse pierderi financiare |
| --- | --- |

13.2.12.

Diverse pierderi financiare

Obligații de asigurare care acoperă riscul de șomaj, venituri insuficiente, condiții meteo nefavorabile, pierderea indemnizațiilor, cheltuieli generale continue, cheltuieli de tranzacționare neprevăzute, pierderea valorii de piață, pierderea chiriei sau a venitului, cheltuieli de tranzacționare indirecte altele decât cele sus-menționate,alte pierderi financiare (fără legătură cu tranzacționarea) precum și orice alt risc de asigurare generală neacoperit de sectoarele de activitate 13.2.1-13.2.11.

| 13.2.13. | Reasigurare |
| --- | --- |

13.2.13.

Reasigurare

Obligații de reasigurare.

| 14. | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

14.

Instrumente financiare derivate

A se vedea categoria 6.

| 15. | Alte pasive |
| --- | --- |

15.

Alte pasive

Acesta este un post rezidual în pasivul bilanțier, definit ca „pasive care nu sunt incluse în altă parte”. BCN pot solicita raportarea subpozițiilor specifice incluse în această categorie. Alte pasive pot cuprinde:

| — | sume de plătit care nu au legătură cu activitatea principală a societăților de asigurare, și anume sume datorate furnizorilor, impozite, salarii, contribuții sociale etc.; |
| --- | --- |

—

sume de plătit care nu au legătură cu activitatea principală a societăților de asigurare, și anume sume datorate furnizorilor, impozite, salarii, contribuții sociale etc.;

| — | provizioane care reprezintă obligații față de terți, și anume pensii, dividende etc.; |
| --- | --- |

—

provizioane care reprezintă obligații față de terți, și anume pensii, dividende etc.;

| — | poziții nete provenite din împrumuturi de titluri de valoare negarantate cu numerar; |
| --- | --- |

—

poziții nete provenite din împrumuturi de titluri de valoare negarantate cu numerar;

| — | sume nete de plătit în cadrul decontărilor ulterioare ale tranzacțiilor cu titluri de valoare. |
| --- | --- |

—

sume nete de plătit în cadrul decontărilor ulterioare ale tranzacțiilor cu titluri de valoare.

PARTEA 2

Descrierea atributelor titlu cu titlu

Tabelul B

Descrierea atributelor titlu cu titlu

| Câmp | Descriere |
| --- | --- |
| Codul de identificare a titlurilor de valoare | Un cod care identifică în mod unic un titlu de valoare, conform instrucțiunilor BCN (de exemplu numărul de identificare dat de BCN, CUSIP, SEDOL). |
| Numărul de unități sau valoarea nominală agregată | Numărul de unități de titluri de valoare sau valoarea nominală agregată, în cazul în care titlul de valoare este tranzacționat sub formă de valori și nu de unități, cu excluderea dobânzii acumulate. |
| Preț | Prețul de piață pe o unitate dintr-un titlu de valoare sau procentul din valoarea nominală agregată, în cazul în care titlul de valoare este tranzacționat ca valori, și nu ca unități. La această poziție, BCN pot solicita și raportarea dobânzii acumulate. |
| Baza de cotare | Indică dacă titlul de valoare este cotat în procente sau în unități. |
| Valoare totală | Valoarea de piață totală a unui titlu de valoare. În cazul titlurilor de valoare care sunt tranzacționat ca unități, această valoare este egală cu numărul de titluri de valoare înmulțit cu prețul pe unitate. Când titlurile de valoare sunt tranzacționate ca valori, și nu ca unități, această valoare este egală cu valoarea nominală agregată înmulțită cu prețul exprimat ca procent din valoarea nominală.
  BCN trebuie în principiu să solicite raportarea dobânzii acumulate fie la această poziție, fie separat. Cu toate acestea, BCN pot solicita date care să excludă dobânda acumulată. |
| Operațiuni financiare | Suma achizițiilor minus vânzări (titluri de valoare în activul bilanțier) sau suma emisiunilor minus răscumpărări (titluri de valoare în pasivul bilanțier) ale unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare în euro. |
| Titluri de valoare achiziționate | Suma achizițiilor unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare. |
| Titluri de valoare vândute | Suma vânzărilor unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare |
| Moneda de înregistrare a titlului de valoare | Codul ISO sau un cod echivalent al monedei în care este exprimat prețul și/sau valoarea exigibilă a titlului de valoare |
| Alte modificări ale volumului la valoarea nominală | Alte modificări ale volumului de titluri de valoare deținute, la valoarea nominală în moneda nominală/unitate sau euro. |
| Alte modificări ale volumului la valoarea de piață | Alte modificări ale volumului de titluri de valoare deținute, la valoarea de piață în euro. |
| Investiții de portofoliu sau investiții directe | Funcția investiției în conformitate cu clasificarea acesteia din statistica balanței de plăți (1). |
| Țara emitentului | Reședința emitentului. În cazul acțiunilor/unităților fondurilor de investiții, țara de emisiune reprezintă locul unde fondul de investiții își are sediul și nu reședința administratorului fondului. |

Câmp

Descriere

Codul de identificare a titlurilor de valoare

Un cod care identifică în mod unic un titlu de valoare, conform instrucțiunilor BCN (de exemplu numărul de identificare dat de BCN, CUSIP, SEDOL).

Numărul de unități sau valoarea nominală agregată

Numărul de unități de titluri de valoare sau valoarea nominală agregată, în cazul în care titlul de valoare este tranzacționat sub formă de valori și nu de unități, cu excluderea dobânzii acumulate.

Preț

Prețul de piață pe o unitate dintr-un titlu de valoare sau procentul din valoarea nominală agregată, în cazul în care titlul de valoare este tranzacționat ca valori, și nu ca unități. La această poziție, BCN pot solicita și raportarea dobânzii acumulate.

Baza de cotare

Indică dacă titlul de valoare este cotat în procente sau în unități.

Valoare totală

Valoarea de piață totală a unui titlu de valoare. În cazul titlurilor de valoare care sunt tranzacționat ca unități, această valoare este egală cu numărul de titluri de valoare înmulțit cu prețul pe unitate. Când titlurile de valoare sunt tranzacționate ca valori, și nu ca unități, această valoare este egală cu valoarea nominală agregată înmulțită cu prețul exprimat ca procent din valoarea nominală.

BCN trebuie în principiu să solicite raportarea dobânzii acumulate fie la această poziție, fie separat. Cu toate acestea, BCN pot solicita date care să excludă dobânda acumulată.

Operațiuni financiare

Suma achizițiilor minus vânzări (titluri de valoare în activul bilanțier) sau suma emisiunilor minus răscumpărări (titluri de valoare în pasivul bilanțier) ale unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare în euro.

Titluri de valoare achiziționate

Suma achizițiilor unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare.

Titluri de valoare vândute

Suma vânzărilor unui titlu de valoare înregistrat la valoarea de tranzacționare

Moneda de înregistrare a titlului de valoare

Codul ISO sau un cod echivalent al monedei în care este exprimat prețul și/sau valoarea exigibilă a titlului de valoare

Alte modificări ale volumului la valoarea nominală

Alte modificări ale volumului de titluri de valoare deținute, la valoarea nominală în moneda nominală/unitate sau euro.

Alte modificări ale volumului la valoarea de piață

Alte modificări ale volumului de titluri de valoare deținute, la valoarea de piață în euro.

Investiții de portofoliu sau investiții directe

Funcția investiției în conformitate cu clasificarea acesteia din statistica balanței de plăți (1).

Țara emitentului

Reședința emitentului. În cazul acțiunilor/unităților fondurilor de investiții, țara de emisiune reprezintă locul unde fondul de investiții își are sediul și nu reședința administratorului fondului.

PARTEA 3

Tabelul C

Descrierea primelor, indemnizațiilor și comisioanelor

| Categorie | Descriere |
| --- | --- |
| Prime emise | Prime emise brute care cuprind toate sumele datorate în cursul anului financiar cu privire la contractele de asigurare, indiferent dacă aceste sume au legătură total sau parțial cu un an financiar ulterior. |
| Indemnizații de plătit | Suma indemnizațiilor plătite în legătură cu anul financiar și provizioane pentru indemnizații pentru anul financiar respectiv, minus provizioanele pentru indemnizațiile pentru anul financiar precedent. |
| Comisioane | Cheltuieli cu achizițiile plătite de societățile de asigurare altor entități pentru a le vinde produsele. |

Categorie

Descriere

Prime emise

Prime emise brute care cuprind toate sumele datorate în cursul anului financiar cu privire la contractele de asigurare, indiferent dacă aceste sume au legătură total sau parțial cu un an financiar ulterior.

Indemnizații de plătit

Suma indemnizațiilor plătite în legătură cu anul financiar și provizioane pentru indemnizații pentru anul financiar respectiv, minus provizioanele pentru indemnizațiile pentru anul financiar precedent.

Comisioane

Cheltuieli cu achizițiile plătite de societățile de asigurare altor entități pentru a le vinde produsele.

PARTEA 4

Descriere pe sector

SEC 2010 definește standardele privind clasificarea sectoarelor. Tabelul D cuprinde o descriere detaliată a sectoarelor pe care BCN trebuie să le transpună în clasificările lor naționale, în conformitate cu prezentul regulament. Contrapartidele situate pe teritoriul statelor membre a căror monedă este euro sunt identificate în funcție de sectorul acestora în conformitate cu listele menținute de Banca Centrală Europeană (BCE) în scopuri statistice și cu recomandările privind clasificarea statistică a contrapartidelor stabilite de manualul BCE „Manualul sectorului de statistică monetară, a instituțiilor financiare și a piețelor: Orientare pentru clasificarea statistica a clienților” (Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers) (2).

Tabelul D

Descriere pe sector

| Sector | Descriere |
| --- | --- |
| 1. | IFM |

Sector

Descriere

1.

IFM

IFM sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). Sectorul FMI este format din BCN, instituții de credit, astfel cum sunt definite în dreptul Uniunii, FPM, alte instituții financiare al căror obiect de activitate constă în primirea de depozite și/sau de substitute apropiate pentru depozite din partea unor entități altele decât IFM și în acordarea de credite și/sau efectuarea de investiții în titluri de valoare, pe cont propriu, cel puțin din punct de vedere economic, și instituții emitente de monedă electronică a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară sub forma emiterii de monedă electronică.

| 2. | Administrații publice |
| --- | --- |

2.

Administrații publice

Sectorul administrații publice (S.13) cuprinde toate unitățile instituționale care sunt producători non-piață și a căror producție este destinată consumului individual și colectiv și care sunt finanțate din contribuțiile obligatorii vărsate de unitățile aparținând altor sectoare și de toate unitățile instituționale, a căror activitate principală constă în efectuarea de operații de redistribuire a veniturilor și a avuției naționale (SEC 2010, punctele 2.111-2.113)

| 3. | Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare și fondurile de pensii +FI non-FPM + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare. |
| --- | --- |

3.

Alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare și fondurile de pensii +FI non-FPM + auxiliari financiari + instituții financiare captive și alte entități creditoare.

Subsectorul alți intermediari financiari, exclusiv societățile de asigurare și fondurile de pensii (S.125) cuprinde toate societățile și cvasisocietățile financiare a căror activitate principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară prin subscrierea de angajamente provenind de la unități instituționale sub alte forme decât bani, depozite (sau substitute apropiate pentru depozite), acțiuni/unități de fond ale FI, sau angajamente legate de domeniul asigurărilor, pensii și sisteme standardizate de garantare. SVI, astfel cum sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 1075/2013 (BCE/2013/40), sunt incluse în acest subsector (punctele 2.86-2.94 din SEC 2010)

IFM sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1073/2013 (BCE/2013/38).

Subsectorul auxiliari financiari (S.126) cuprinde toate societățile și cvasisocietățile financiare a căror funcție principală constă în exercitarea de activități strâns legate de intermedierea financiară, fără a fi, ele însele, intermediari financiari. Acest subsector cuprinde, de asemenea, sediile sociale ale căror filiale sunt, toate sau în marea lor majoritate, societăți financiare (punctele 2.95-2.97 din SEC 2010).

Subsectorul instituții financiare captive și alte entități creditoare (S.127) cuprinde toate societățile și cvasisocietățile financiare care nu sunt implicate nici în activități de intermediere financiară, nici în furnizarea de servicii auxiliare și ale căror active sau pasive nu sunt, în marea lor majoritate, tranzacționate pe piețele libere. Acest sector reunește societățile holding care dețin cote de control în capitalul unui grup de societăți filiale și a căror activitate principală constă în calitatea de proprietare ale grupului, fără a furniza niciun alt serviciu întreprinderilor în care este deținut capitalul, adică acestea nu administrează și nici nu gestionează alte unități (SEC 2010, punctele 2.98 și 2.99).

| 4. | Societățile de asigurare |
| --- | --- |

4.

Societățile de asigurare

Societățile de asigurare sunt definite în articolul 1 din prezentul Regulament

| 5. | Fonduri de pensii |
| --- | --- |

5.

Fonduri de pensii

Subsectorul fonduri de pensii (S.129) cuprinde toate societățile și cvasisocietățile financiare a căror funcție principală constă în furnizarea de servicii de intermediere financiară rezultate din mutualizarea riscurilor sociale și necesităților persoanelor asigurate (asigurări sociale). Fondurile de pensii în calitate de sisteme de asigurări sociale asigură venituri după pensionare și, adesea, indemnizații în caz de deces sau de handicap (SEC 2010, punctele 2.105-2.110). Fondurile de securitate socială care intră în sectorul administrații publice sunt excluse.

| 6. | Societăți nefinanciare |
| --- | --- |

6.

Societăți nefinanciare

Sectorul societăți nefinanciare (S.11) cuprinde unitățile instituționale dotate cu personalitate juridică, care sunt producători de piață și a căror activitate principală constă în producerea de bunuri și servicii nefinanciare. Acest sector include de asemenea cvasisocietățile nefinanciare (SEC 2010, punctele 2.45-2.50).

| 7. | Gospodăriile populației și instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației |
| --- | --- |

7.

Gospodăriile populației și instituțiile fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației

Sectorul gospodăriile populației (S.14) cuprinde persoane sau grupuri de persoane, atât în calitate de consumatori, cât și de întreprinzători, producători de bunuri de piață sau furnizori de servicii financiare și nefinanciare de piață (producători de piață), cu condiția ca producția de bunuri și servicii să nu fie realizată de unități distincte tratate drept cvasisocietăți. Acest sector include, de asemenea, persoanele fizice sau grupurile de persoane fizice care produc bunuri și servicii nefinanciare exclusiv pentru consum final propriu. Acest sector include întreprinderile individuale și asociațiile de persoane fără personalitate juridică, altele decât cele tratate drept cvasisocietăți, care sunt producători de piață (SEC 2010, punctele 2.118-2.128).

Sectorul instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.15) cuprinde instituțiile fără scop lucrativ dotate cu personalitate juridică care deservesc gospodăriile populației și care sunt producători non-piață privați. Resursele lor principale sunt cotizațiile voluntare, în bani sau în natură, efectuate de gospodăriile populației în calitate de consumatori, din vărsămintele provenite de la administrațiile publice și din veniturile din proprietate (SEC 2010, punctele 2.129 și 2.130).

PARTEA 5

Descrierea tranzacțiilor financiare și a ajustărilor din reevaluare în sensul prezentului regulament

| 1. | „Tranzacțiile financiare” sunt evaluate în funcție de diferența dintre pozițiile de stoc (stock positions) la datele de raportare de la sfârșitul perioadei, de la care este înlăturat efectul variațiilor datorate influențelor „ajustărilor din reevaluare”(cauzate de variațiile prețului și ale cursului de schimb) și al „reclasificărilor și al altor ajustări”. BCE solicită informații statistice în scopul compilării datelor privind tranzacțiile financiare în forma ajustărilor care acoperă „reclasificările și alte ajustări” și „reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb”. |
| --- | --- |

1.

„Tranzacțiile financiare” sunt evaluate în funcție de diferența dintre pozițiile de stoc (stock positions) la datele de raportare de la sfârșitul perioadei, de la care este înlăturat efectul variațiilor datorate influențelor „ajustărilor din reevaluare”(cauzate de variațiile prețului și ale cursului de schimb) și al „reclasificărilor și al altor ajustări”. BCE solicită informații statistice în scopul compilării datelor privind tranzacțiile financiare în forma ajustărilor care acoperă „reclasificările și alte ajustări” și „reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb”.

| 2. | „Reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” reflectă fluctuațiile în evaluarea activelor și pasivelor rezultate din variațiile prețurilor la care activele/pasivele sunt înregistrate sau tranzacționate sau din variațiile cursurilor de schimb care afectează valorile exprimate în euro ale activelor și pasivelor exprimate într-o altă monedă. Reevaluarea prețului include variațiile care au loc în timp în valoarea stocurilor de sfârșit de perioadă din cauza variațiilor valorii de referință la care acele stocuri sunt înregistrate, adică pierderile/câștigurile înregistrate. Mișcările cursurilor de schimb față de moneda euro care au loc între datele de raportare de la sfârșitul perioadei generează și variații în valoarea în alte monede a activelor/pasivelor, atunci când acestea sunt exprimate în euro. Întrucât aceste variații reprezintă câștiguri/pierderi înregistrate și nu se datorează tranzacțiilor financiare, aceste efecte trebuie înlăturate din datele referitoare la tranzacții financiare. În principiu, „reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” au în vedere și variațiile de evaluare rezultate din tranzacțiile cu active/pasive, adică câștigurile/pierderile realizate; cu toate acestea, există practici naționale diferite în această privință. |
| --- | --- |

2.

„Reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” reflectă fluctuațiile în evaluarea activelor și pasivelor rezultate din variațiile prețurilor la care activele/pasivele sunt înregistrate sau tranzacționate sau din variațiile cursurilor de schimb care afectează valorile exprimate în euro ale activelor și pasivelor exprimate într-o altă monedă. Reevaluarea prețului include variațiile care au loc în timp în valoarea stocurilor de sfârșit de perioadă din cauza variațiilor valorii de referință la care acele stocuri sunt înregistrate, adică pierderile/câștigurile înregistrate. Mișcările cursurilor de schimb față de moneda euro care au loc între datele de raportare de la sfârșitul perioadei generează și variații în valoarea în alte monede a activelor/pasivelor, atunci când acestea sunt exprimate în euro. Întrucât aceste variații reprezintă câștiguri/pierderi înregistrate și nu se datorează tranzacțiilor financiare, aceste efecte trebuie înlăturate din datele referitoare la tranzacții financiare. În principiu, „reevaluările datorate variațiilor prețului și ale cursului de schimb” au în vedere și variațiile de evaluare rezultate din tranzacțiile cu active/pasive, adică câștigurile/pierderile realizate; cu toate acestea, există practici naționale diferite în această privință.

---

(1)  Orientarea BCE/2011/23 din 9 decembrie 2011 privind cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene în domeniul statisticilor externe (JO L 65, 3.3.2012, p. 1).

(2)  Martie 2007, disponibil pe website-ul BCE la adresa https://www.ecb.europa.eu/.

---

ANEXA III

STANDARDE MINIME CE TREBUIE APLICATE DE CĂTRE UNITĂȚILE DE OBSERVARE STATISTICĂ EFECTIVE CU OBLIGAȚII DE RAPORTARE

Agenții raportori trebuie să îndeplinească următoarele standarde minime pentru a respecta cerințele de raportare statistică ale Băncii Centrale Europene (BCE).

| 1. | Standarde minime de transmitere






  (a) | raportarea trebuie să se facă la timp și cu respectarea termenelor stabilite de BCN relevantă; |
| --- | --- | --- |

1.

Standarde minime de transmitere

(a)

raportarea trebuie să se facă la timp și cu respectarea termenelor stabilite de BCN relevantă;

| (b) | rapoartele statistice trebuie să respecte forma și formatul din cadrul cerințelor tehnice de raportare stabilite de BCN relevantă; |
| --- | --- |

(b)

rapoartele statistice trebuie să respecte forma și formatul din cadrul cerințelor tehnice de raportare stabilite de BCN relevantă;

| (c) | agentul raportor trebuie să furnizeze BCN relevante datele de contact ale uneia sau ale mai multor persoane de contact; |
| --- | --- |

(c)

agentul raportor trebuie să furnizeze BCN relevante datele de contact ale uneia sau ale mai multor persoane de contact;

| (d) | specificațiile tehnice privind transmiterea datelor către BCN relevantă trebuie să fie respectate; |
| --- | --- |

(d)

specificațiile tehnice privind transmiterea datelor către BCN relevantă trebuie să fie respectate;

| (e) | în cazul raportării titlu cu titlu agenții raportori trebuie, în cazul în care BCN relevantă solicită acest lucru, să furnizeze informații suplimentare (de exemplu, numele emitentului, data emiterii) necesare pentru identificarea titlurilor de valoare ale căror coduri de identificare fie sunt eronate, fie nu sunt accesibile publicului. |
| --- | --- |

(e)

în cazul raportării titlu cu titlu agenții raportori trebuie, în cazul în care BCN relevantă solicită acest lucru, să furnizeze informații suplimentare (de exemplu, numele emitentului, data emiterii) necesare pentru identificarea titlurilor de valoare ale căror coduri de identificare fie sunt eronate, fie nu sunt accesibile publicului.

| 2. | Standarde minime de acuratețe:






  (a) | informațiile statistice trebuie să fie corecte: toate constrângerile liniare trebuie respectate (de exemplu, suma subtotalurilor trebuie să fie egală cu totalurile); |
| --- | --- | --- |

2.

Standarde minime de acuratețe:

(a)

informațiile statistice trebuie să fie corecte: toate constrângerile liniare trebuie respectate (de exemplu, suma subtotalurilor trebuie să fie egală cu totalurile);

| (b) | agenții raportori trebuie să fie în măsură să furnizeze informații privind evoluțiile inerente datelor comunicate; |
| --- | --- |

(b)

agenții raportori trebuie să fie în măsură să furnizeze informații privind evoluțiile inerente datelor comunicate;

| (c) | informațiile statistice trebuie să fie complete și nu trebuie să conțină lacune continue și structurale: lacunele existente trebuie să fie semnalate, explicate BCN competentă și, acolo unde este cazul, completate cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(c)

informațiile statistice trebuie să fie complete și nu trebuie să conțină lacune continue și structurale: lacunele existente trebuie să fie semnalate, explicate BCN competentă și, acolo unde este cazul, completate cât mai curând posibil;

| (d) | agenții raportori trebuie să respecte dimensiunile, politica de rotunjire și zecimalele stabilite de BCN relevantă pentru transmiterea tehnică a datelor. |
| --- | --- |

(d)

agenții raportori trebuie să respecte dimensiunile, politica de rotunjire și zecimalele stabilite de BCN relevantă pentru transmiterea tehnică a datelor.

| 3. | Standarde minime de conformitate cu conceptele:






  (a) | informațiile statistice trebuie să fie conforme cu definițiile și clasificările din prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

3.

Standarde minime de conformitate cu conceptele:

(a)

informațiile statistice trebuie să fie conforme cu definițiile și clasificările din prezentul regulament;

| (b) | în cazul abaterii de la aceste definiții și clasificări, agenții raportori monitorizează și cuantifică în mod regulat diferența dintre măsura folosită și măsura prevăzută de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

în cazul abaterii de la aceste definiții și clasificări, agenții raportori monitorizează și cuantifică în mod regulat diferența dintre măsura folosită și măsura prevăzută de prezentul regulament;

| (c) | agenții raportori trebuie să poată explica diferențele dintre datele transmise și cifrele pentru perioadele anterioare. |
| --- | --- |

(c)

agenții raportori trebuie să poată explica diferențele dintre datele transmise și cifrele pentru perioadele anterioare.

| 4. | Standarde minime de revizuire:
  Trebuie respectate politica și procedurile de revizuire stabilite de BCE și de BCN relevantă. Revizuirile care se abat de la revizuirile obișnuite trebuie să fie însoțite de note explicative. |
| --- | --- |

4.

Standarde minime de revizuire:

Trebuie respectate politica și procedurile de revizuire stabilite de BCE și de BCN relevantă. Revizuirile care se abat de la revizuirile obișnuite trebuie să fie însoțite de note explicative.

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/77

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1375/2014 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1071/2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33)

(BCE/2014/51)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 5,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (1), în special articolul 5 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor obligatorii de către Banca Centrală Europeană (2), în special articolul 6 alineatul (4),

având în vedere avizul Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 19.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene prevede posibilitatea Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) de a adopta reglementări privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii necesare. Detaliile privind aplicarea rezervelor minime obligatorii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 19.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene prevede posibilitatea Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) de a adopta reglementări privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii necesare. Detaliile privind aplicarea rezervelor minime obligatorii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (3).

| (2) | La 3 iulie 2014, Consiliul guvernatorilor a decis modificarea frecvenței reuniunilor sale pe teme de politică monetară de la un ciclu de patru săptămâni la unul de șase săptămâni cu aplicare de la 1 ianuarie 2015 și, în mod corespunzător, extinderea perioadei de aplicare a rezervelor minime obligatorii de la patru săptămâni la șase săptămâni. |
| --- | --- |

(2)

La 3 iulie 2014, Consiliul guvernatorilor a decis modificarea frecvenței reuniunilor sale pe teme de politică monetară de la un ciclu de patru săptămâni la unul de șase săptămâni cu aplicare de la 1 ianuarie 2015 și, în mod corespunzător, extinderea perioadei de aplicare a rezervelor minime obligatorii de la patru săptămâni la șase săptămâni.

| (3) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9), perioada de aplicare este perioada în cursul căreia trebuie îndeplinită obligația de constituire a rezervelor minime obligatorii și pe durata căreia trebuie menținute rezervele minime obligatorii în conturile de rezerve minime obligatorii. |
| --- | --- |

(3)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9), perioada de aplicare este perioada în cursul căreia trebuie îndeplinită obligația de constituire a rezervelor minime obligatorii și pe durata căreia trebuie menținute rezervele minime obligatorii în conturile de rezerve minime obligatorii.

| (4) | Modificarea duratei perioadelor de aplicare nu afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii care trebuie constituite în cursul unei perioade de aplicare pentru instituțiile care fac obiectul tuturor cerințelor de raportare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (4). Aceste instituții calculează, ca și înainte, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii pentru o anumită perioadă de aplicare pornind de la datele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) care se referă la luna anterioară cu două luni lunii în care începe perioada de aplicare. Pe de altă parte, modificarea duratei perioadelor de aplicare afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii pentru instituțiile care raportează date trimestrial în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), întrucât perioada trimestrială va cuprinde acum două perioade de aplicare. |
| --- | --- |

(4)

Modificarea duratei perioadelor de aplicare nu afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii care trebuie constituite în cursul unei perioade de aplicare pentru instituțiile care fac obiectul tuturor cerințelor de raportare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (4). Aceste instituții calculează, ca și înainte, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii pentru o anumită perioadă de aplicare pornind de la datele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) care se referă la luna anterioară cu două luni lunii în care începe perioada de aplicare. Pe de altă parte, modificarea duratei perioadelor de aplicare afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii pentru instituțiile care raportează date trimestrial în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), întrucât perioada trimestrială va cuprinde acum două perioade de aplicare.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) ar trebui să fie modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) ar trebui să fie modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificare

Articolul 12 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Datele privind baza de calcul al rezervelor minime obligatorii ale instituțiilor mici, pentru două perioade de aplicare a rezervelor minime obligatorii, se bazează pe datele de sfârșit de trimestru colectate de BCN în termen de 28 de zile lucrătoare de la sfârșitul trimestrului la care acestea se referă.”

Articolul 2

Dispoziție finală

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Adoptat la Frankfurt pe Main,10 decembrie 2014.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

1

(2)  JO L 318, 27.11.1998, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene din 12 septembrie 2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9) (JO L 250, 2.10.2003, p. 10).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013, p. 1).

4

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/79

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 1376/2014 AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 10 decembrie 2014

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9)

(BCE/2014/52)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 19.1,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2531/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii de către Banca Centrală Europeană (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2532/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind competența Băncii Centrale Europene de a impune sancțiuni (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 19.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene prevede posibilitatea Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) de a adopta reglementări privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii necesare. Detaliile privind aplicarea rezervelor minime obligatorii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Articolul 19.1 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene prevede posibilitatea Consiliului guvernatorilor Băncii Centrale Europene (BCE) de a adopta reglementări privind calcularea și determinarea rezervelor minime obligatorii necesare. Detaliile privind aplicarea rezervelor minime obligatorii sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene (BCE/2003/9) (3).

| (2) | La 3 iulie 2014 Consiliul guvernatorilor a decis modificarea frecvenței reuniunilor sale pe teme de politică monetară de la un ciclu de patru săptămâni la unul de șase săptămâni cu aplicare de la 1 ianuarie 2015 și, în mod corespunzător, extinderea perioadei de aplicare a rezervelor minime obligatorii de la patru săptămâni la șase săptămâni. |
| --- | --- |

(2)

La 3 iulie 2014 Consiliul guvernatorilor a decis modificarea frecvenței reuniunilor sale pe teme de politică monetară de la un ciclu de patru săptămâni la unul de șase săptămâni cu aplicare de la 1 ianuarie 2015 și, în mod corespunzător, extinderea perioadei de aplicare a rezervelor minime obligatorii de la patru săptămâni la șase săptămâni.

| (3) | Conform Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9), perioada de aplicare este perioada în cursul căreia trebuie îndeplinită obligația de constituire a rezervelor minime obligatorii și pe durata căreia trebuie menținute rezervele minime obligatorii în conturile de rezerve minime obligatorii. |
| --- | --- |

(3)

Conform Regulamentului (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9), perioada de aplicare este perioada în cursul căreia trebuie îndeplinită obligația de constituire a rezervelor minime obligatorii și pe durata căreia trebuie menținute rezervele minime obligatorii în conturile de rezerve minime obligatorii.

| (4) | Modificarea duratei perioadelor de aplicare nu afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii care trebuie constituite în cursul unei perioade de aplicare pentru instituțiile care fac obiectul tuturor cerințelor de raportare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (4). Aceste instituții calculează, ca și înainte, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii pentru o anumită perioadă de aplicare pornind de la datele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) care se referă la luna anterioară cu două luni lunii în care începe perioada de aplicare. Pe de altă parte, modificarea duratei perioadelor de aplicare afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii pentru instituțiile care raportează date trimestrial în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), întrucât perioada trimestrială va cuprinde acum două perioade de aplicare. |
| --- | --- |

(4)

Modificarea duratei perioadelor de aplicare nu afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii care trebuie constituite în cursul unei perioade de aplicare pentru instituțiile care fac obiectul tuturor cerințelor de raportare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (4). Aceste instituții calculează, ca și înainte, baza de calcul a rezervelor minime obligatorii pentru o anumită perioadă de aplicare pornind de la datele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33) care se referă la luna anterioară cu două luni lunii în care începe perioada de aplicare. Pe de altă parte, modificarea duratei perioadelor de aplicare afectează modul de calcul al valorii rezervelor minime obligatorii pentru instituțiile care raportează date trimestrial în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33), întrucât perioada trimestrială va cuprinde acum două perioade de aplicare.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9) ar trebui să fie modificat în mod corespunzător, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9) ar trebui să fie modificat în mod corespunzător,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări

Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 (BCE/2003/9) se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Pentru instituțiile cărora li s-a acordat o derogare în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (5) («instituții mici»), baza de calcul a rezervelor minime obligatorii se determină, pentru două perioade de aplicare consecutive, începând cu perioada de aplicare care începe cu a treia lună de la sfârșitul unui trimestru, pe baza datelor de sfârșit de trimestru raportate în conformitate cu punctul 4 din partea 1 a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). Aceste instituții raportează rezervele minime obligatorii în conformitate cu articolul 5. |
| --- | --- |

1.

Articolul 3 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Pentru instituțiile cărora li s-a acordat o derogare în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene (BCE/2013/33) (5) («instituții mici»), baza de calcul a rezervelor minime obligatorii se determină, pentru două perioade de aplicare consecutive, începând cu perioada de aplicare care începe cu a treia lună de la sfârșitul unui trimestru, pe baza datelor de sfârșit de trimestru raportate în conformitate cu punctul 4 din partea 1 a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). Aceste instituții raportează rezervele minime obligatorii în conformitate cu articolul 5.

| 2. | Articolul 7 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor BCE decide modificarea calendarului în conformitate cu alineatul (2), perioada de aplicare începe în ziua decontării operațiunii principale de refinanțare care urmează reuniunii Consiliului guvernatorilor, în cadrul căreia este programată evaluarea orientării politicii monetare. Comitetul executiv al BCE publică un calendar al perioadelor de aplicare cu cel puțin trei luni înainte de începutul fiecărui an calendaristic. Acest calendar se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe website-urile BCE și ale BCN participante.” |
| --- | --- |

2.

Articolul 7 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Cu excepția cazului în care Consiliul guvernatorilor BCE decide modificarea calendarului în conformitate cu alineatul (2), perioada de aplicare începe în ziua decontării operațiunii principale de refinanțare care urmează reuniunii Consiliului guvernatorilor, în cadrul căreia este programată evaluarea orientării politicii monetare. Comitetul executiv al BCE publică un calendar al perioadelor de aplicare cu cel puțin trei luni înainte de începutul fiecărui an calendaristic. Acest calendar se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe website-urile BCE și ale BCN participante.”

| 3. | La articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (3), articolul 4 alineatul (1), articolul 5 alineatul (5), articolul 10 alineatul (6), articolul 11 și articolul 13a alineatul (1) litera (b), trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). |
| --- | --- |

3.

La articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (3), articolul 4 alineatul (1), articolul 5 alineatul (5), articolul 10 alineatul (6), articolul 11 și articolul 13a alineatul (1) litera (b), trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33).

| 4. | La articolul 5 alineatul (3) și articolul 13 alineatul (4), trimiterea la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). |
| --- | --- |

4.

La articolul 5 alineatul (3) și articolul 13 alineatul (4), trimiterea la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33).

| 5. | La articolul 13 alineatul (2), trimiterea la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la anexa III la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33). |
| --- | --- |

5.

La articolul 13 alineatul (2), trimiterea la anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2423/2001 (BCE/2001/13) este înlocuită cu o trimitere la anexa III la Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 (BCE/2013/33).

Articolul 2

Dispoziție finală

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 10 decembrie 2014.

Pentru Consiliul guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  JO L 318, 27.11.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 318, 27.11.1998, p. 4.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1745/2003 al Băncii Centrale Europene din 12 septembrie 2003 privind aplicarea rezervelor minime obligatorii (BCE/2003/9) (JO L 250, 2.10.2003, p. 10).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1071/2013 al Băncii Centrale Europene din 24 septembrie 2013 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (BCE/2013/33) (JO L 297, 7.11.2013, p. 1).”

5

---

DIRECTIVE

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/81

---

DIRECTIVA 2014/110/UE A COMISIEI

din 17 decembrie 2014

de modificare a Directivei 2004/33/CE în ceea ce privește criteriile de excludere temporară pentru donatorii de donări de sânge alogene

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 ianuarie 2003 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru recoltarea, controlul, prelucrarea, stocarea și distribuirea sângelui uman și a componentelor sanguine și de modificare a Directivei 2001/83/CE (1), în special articolul 29 al doilea paragraf litera (d),

întrucât:

| (1) | Punctul 2.2 din anexa III la Directiva 2004/33/CE a Comisiei (2) stabilește criterii de excludere temporară pentru donatorii cu o boală infecțioasă sau pentru donatorii care părăsesc o zonă în care este prezentă o boală infecțioasă. |
| --- | --- |

(1)

Punctul 2.2 din anexa III la Directiva 2004/33/CE a Comisiei (2) stabilește criterii de excludere temporară pentru donatorii cu o boală infecțioasă sau pentru donatorii care părăsesc o zonă în care este prezentă o boală infecțioasă.

| (2) | Punctul 2.2.1 din anexa III la Directiva 2004/33/CE stabilește pentru donatorii potențiali o perioadă de excludere de 28 de zile de la părăsirea zonei care prezintă cazuri de transmitere a virusului West Nile (WNV) la oameni. |
| --- | --- |

(2)

Punctul 2.2.1 din anexa III la Directiva 2004/33/CE stabilește pentru donatorii potențiali o perioadă de excludere de 28 de zile de la părăsirea zonei care prezintă cazuri de transmitere a virusului West Nile (WNV) la oameni.

| (3) | Dovezi științifice recente au demonstrat că o excludere temporară a unor astfel de potențiali donatori nu este obligatorie dacă a fost efectuat un test de amplificare a acidului nucleic (NAT), iar rezultatul a fost negativ. |
| --- | --- |

(3)

Dovezi științifice recente au demonstrat că o excludere temporară a unor astfel de potențiali donatori nu este obligatorie dacă a fost efectuat un test de amplificare a acidului nucleic (NAT), iar rezultatul a fost negativ.

| (4) | Prin urmare, ar trebui să se ofere statelor membre opțiunea de a efectua un astfel de test, dacă doresc să înlocuiască criteriile de excludere temporară. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, ar trebui să se ofere statelor membre opțiunea de a efectua un astfel de test, dacă doresc să înlocuiască criteriile de excludere temporară.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat prin Directiva 2002/98/CE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt în conformitate cu avizul comitetului înființat prin Directiva 2002/98/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Criteriul de excludere pentru virusul West Nile, prezentat în tabelul (a doua coloană, ultimul rând) de la punctul 2.2.1 din anexa III la Directiva 2004/33/CE, se înlocuiește cu următorul text:

„28 de zile de la părăsirea unei zone cu risc de contractare locală a virusului West Nile, cu excepția cazului în care rezultatul unui test individual de amplificare a acidului nucleic (NAT) este negativ”

Articolul 2

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 2015 cel târziu. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 33, 8.2.2003, p. 30.

1

(2)  Directiva 2004/33/CE a Comisiei din 22 martie 2004 de punere în aplicare a Directivei 2002/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește anumite cerințe tehnice pentru sânge și componente sanguine (JO L 91, 30.3.2004, p. 25).

2

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/83

---

DIRECTIVA DE PUNERE ÎN APLICARE 2014/111/UE A COMISIEI

din 17 decembrie 2014

de modificare a Directivei 2009/15/CE cu privire la adoptarea de către Organizația Maritimă Internațională (OMI) a anumitor coduri și a modificărilor aferente aduse anumitor convenții și protocoale

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2009/15/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor, precum și pentru activitățile în domeniu ale administrațiilor maritime (1), în special articolul 7 alineatul (2) a doua teză,

acționând în conformitate cu procedura de verificare a conformității prevăzută la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Comitet pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002, statele membre și Comisia cooperează în vederea definirii, după caz, a unei poziții sau abordări comune în forurile internaționale competente, cu scopul de a reduce riscurile apariției unor conflicte între legislația maritimă a Uniunii și instrumentele internaționale. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002, statele membre și Comisia cooperează în vederea definirii, după caz, a unei poziții sau abordări comune în forurile internaționale competente, cu scopul de a reduce riscurile apariției unor conflicte între legislația maritimă a Uniunii și instrumentele internaționale.

| (2) | Directiva 2009/15/CE formează, împreună cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), un text legislativ coerent în cadrul căruia activitățile organizațiilor recunoscute sunt reglementate în mod consecvent, potrivit acelorași principii și definiții. În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2009/15/CE, în cazul în care un stat membru decide, în ceea ce privește navele care arborează pavilionul său, să autorizeze o organizație să îndeplinească, în numele său, inspecțiile și controalele aferente certificatelor statutare, statul membru respectiv conferă aceste competențe numai unei organizații recunoscute, care, în temeiul articolului 2 litera (g) din directiva menționată, reprezintă o organizație recunoscută în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. Prin urmare, setul de norme pe baza cărora sunt recunoscute organizațiile respective are un impact asupra ambelor acte. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 2009/15/CE formează, împreună cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), un text legislativ coerent în cadrul căruia activitățile organizațiilor recunoscute sunt reglementate în mod consecvent, potrivit acelorași principii și definiții. În temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2009/15/CE, în cazul în care un stat membru decide, în ceea ce privește navele care arborează pavilionul său, să autorizeze o organizație să îndeplinească, în numele său, inspecțiile și controalele aferente certificatelor statutare, statul membru respectiv conferă aceste competențe numai unei organizații recunoscute, care, în temeiul articolului 2 litera (g) din directiva menționată, reprezintă o organizație recunoscută în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. Prin urmare, setul de norme pe baza cărora sunt recunoscute organizațiile respective are un impact asupra ambelor acte.

| (3) | Termenul „convenții internaționale”, astfel cum este definit la articolul 2 litera (d) din Directiva 2009/15/CE, înseamnă Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1 noiembrie 1974 („Convenția SOLAS”), cu excepția capitolului XI-2 din anexa la aceasta, Convenția internațională asupra liniilor de încărcare din 5 aprilie 1966 (denumită în continuare „Convenția privind liniile de încărcare”) și Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave din 2 noiembrie 1973 (denumită în continuare „Convenția MARPOL”), împreună cu protocoalele și modificările la acestea și codurile conexe cu statut obligatoriu în toate statele membre, în versiunea lor actualizată. |
| --- | --- |

(3)

Termenul „convenții internaționale”, astfel cum este definit la articolul 2 litera (d) din Directiva 2009/15/CE, înseamnă Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1 noiembrie 1974 („Convenția SOLAS”), cu excepția capitolului XI-2 din anexa la aceasta, Convenția internațională asupra liniilor de încărcare din 5 aprilie 1966 (denumită în continuare „Convenția privind liniile de încărcare”) și Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave din 2 noiembrie 1973 (denumită în continuare „Convenția MARPOL”), împreună cu protocoalele și modificările la acestea și codurile conexe cu statut obligatoriu în toate statele membre, în versiunea lor actualizată.

| (4) | Adunarea OMI a adoptat, în cadrul celei de-a 28-a sesiuni, un Cod de aplicare a instrumentelor OMI (Codul III), astfel cum este prevăzut în Rezoluția OMI A. 1070 (28) din 4 decembrie 2013, precum și modificări la Convenția privind liniile de încărcare, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion, astfel cum este prevăzut în Rezoluția OMI A. 1083 (28) din 4 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(4)

Adunarea OMI a adoptat, în cadrul celei de-a 28-a sesiuni, un Cod de aplicare a instrumentelor OMI (Codul III), astfel cum este prevăzut în Rezoluția OMI A. 1070 (28) din 4 decembrie 2013, precum și modificări la Convenția privind liniile de încărcare, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion, astfel cum este prevăzut în Rezoluția OMI A. 1083 (28) din 4 decembrie 2013.

| (5) | Comitetul pentru protecția mediului marin din cadrul OMI (MEPC) a adoptat, în cadrul celei de-a 66-a sesiuni, modificarea Protocolului din 1978 referitor la Convenția MARPOL, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.246 (66) din 4 aprilie 2014, și a Protocolului din 1997 referitor la Convenția MARPOL, modificat de Protocolul din 1978 referitor la aceasta, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.247 (66) din 4 aprilie 2014, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion. |
| --- | --- |

(5)

Comitetul pentru protecția mediului marin din cadrul OMI (MEPC) a adoptat, în cadrul celei de-a 66-a sesiuni, modificarea Protocolului din 1978 referitor la Convenția MARPOL, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.246 (66) din 4 aprilie 2014, și a Protocolului din 1997 referitor la Convenția MARPOL, modificat de Protocolul din 1978 referitor la aceasta, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.247 (66) din 4 aprilie 2014, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion.

| (6) | Comitetul pentru siguranța maritimă al OMI (MSC) a adoptat, în cadrul celei de-a 93-a sesiuni, modificarea Convenției SOLAS, astfel cum se prevede în Rezoluția MSC.366 (93) din 22 mai 2014, și a Protocolului din 1988 referitor la Convenția privind liniile de încărcare, astfel cum se prevede în Rezoluția MSC.375 (93) din 22 mai 2014, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion. |
| --- | --- |

(6)

Comitetul pentru siguranța maritimă al OMI (MSC) a adoptat, în cadrul celei de-a 93-a sesiuni, modificarea Convenției SOLAS, astfel cum se prevede în Rezoluția MSC.366 (93) din 22 mai 2014, și a Protocolului din 1988 referitor la Convenția privind liniile de încărcare, astfel cum se prevede în Rezoluția MSC.375 (93) din 22 mai 2014, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului III, precum și unui sistem asociat de audit al statelor de pavilion.

| (7) | MEPC, în cadrul celei de-a 65-a sesiuni, și MSC, în cadrul celei de-a 92-a sesiuni, au adoptat un cod OMI pentru Organizațiile Recunoscute (Codul OR), după cum se prevede în rezoluția MSC.349(92) din 21 iunie 2013. |
| --- | --- |

(7)

MEPC, în cadrul celei de-a 65-a sesiuni, și MSC, în cadrul celei de-a 92-a sesiuni, au adoptat un cod OMI pentru Organizațiile Recunoscute (Codul OR), după cum se prevede în rezoluția MSC.349(92) din 21 iunie 2013.

| (8) | MEPC a adoptat, în cadrul celei de a 65-a sesiuni, modificarea Protocolului din 1978 referitor la Convenția MARPOL, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului OR, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.238(65) din 17 mai 2013. |
| --- | --- |

(8)

MEPC a adoptat, în cadrul celei de a 65-a sesiuni, modificarea Protocolului din 1978 referitor la Convenția MARPOL, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului OR, astfel cum se prevede în Rezoluția MEPC.238(65) din 17 mai 2013.

| (9) | MSC a adoptat, în cadrul celei de a 92-a sesiuni, modificarea Convenției SOLAS și a Protocolului din 1988 referitor la Convenția privind liniile de încărcare, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului OR, astfel cum se prevede în Rezoluțiile MSC.350(92) și MSC.356(92) din 21 iunie 2013. |
| --- | --- |

(9)

MSC a adoptat, în cadrul celei de a 92-a sesiuni, modificarea Convenției SOLAS și a Protocolului din 1988 referitor la Convenția privind liniile de încărcare, în scopul de a conferi caracter obligatoriu Codului OR, astfel cum se prevede în Rezoluțiile MSC.350(92) și MSC.356(92) din 21 iunie 2013.

| (10) | Codul III și Codul OR sunt, prin urmare, preconizate să intre în vigoare pe parcursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2015 și 1 ianuarie 2018, în conformitate cu normele aplicabile pentru adoptarea, ratificarea și intrarea în vigoare a modificărilor în temeiul fiecăreia dintre convențiile OMI în cauză. |
| --- | --- |

(10)

Codul III și Codul OR sunt, prin urmare, preconizate să intre în vigoare pe parcursul perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2015 și 1 ianuarie 2018, în conformitate cu normele aplicabile pentru adoptarea, ratificarea și intrarea în vigoare a modificărilor în temeiul fiecăreia dintre convențiile OMI în cauză.

| (11) | La 13 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/268/UE a Consiliului privind poziția care urmează să fie luată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) în ceea ce privește adoptarea anumitor coduri și a modificărilor aferente aduse anumitor convenții și protocoale (4). În temeiul articolului 5 din respectiva decizie, Consiliul a autorizat statele membre să își dea consimțământul în sensul respectării, în interesul Uniunii și sub rezerva declarației care figurează în anexa la respectiva decizie, a modificărilor menționate în considerentele 4 — 9 din prezenta directivă. |
| --- | --- |

(11)

La 13 mai 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/268/UE a Consiliului privind poziția care urmează să fie luată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) în ceea ce privește adoptarea anumitor coduri și a modificărilor aferente aduse anumitor convenții și protocoale (4). În temeiul articolului 5 din respectiva decizie, Consiliul a autorizat statele membre să își dea consimțământul în sensul respectării, în interesul Uniunii și sub rezerva declarației care figurează în anexa la respectiva decizie, a modificărilor menționate în considerentele 4 — 9 din prezenta directivă.

| (12) | Declarația anexată la Decizia 2013/268/UE a Consiliului prevede că statele membre consideră că în Codul III și Codul RO figurează un set de cerințe minime pe care statele pot să le dezvolte și să le îmbunătățească în mod adecvat, pentru ameliorarea siguranței maritime și pentru protecția mediului. |
| --- | --- |

(12)

Declarația anexată la Decizia 2013/268/UE a Consiliului prevede că statele membre consideră că în Codul III și Codul RO figurează un set de cerințe minime pe care statele pot să le dezvolte și să le îmbunătățească în mod adecvat, pentru ameliorarea siguranței maritime și pentru protecția mediului.

| (13) | În declarație se precizează, de asemenea, că nicio dispoziție din Codul III și Codul OR nu se interpretează astfel încât să restrângă sau să limiteze în vreun fel îndeplinirea de către statele membre a obligațiilor impuse de dreptul Uniunii în ceea ce privește definiția „certificatelor statutare” și a „certificatelor de clasă”, sfera obligațiilor și criteriile stabilite pentru organizațiile recunoscute, precum și atribuțiile care revin Comisiei Europene în legătură cu recunoașterea și evaluarea și, dacă este cazul, impunerea de măsuri corective sau de sancțiuni în ceea ce privește organizațiile recunoscute. Aceeași declarație prevede că, în cazul unui audit al OMI, statele membre vor preciza că se verifică numai conformitatea cu dispozițiile din convențiile internaționale relevante pe care statele membre le-au acceptat, inclusiv în termenii declarației. |
| --- | --- |

(13)

În declarație se precizează, de asemenea, că nicio dispoziție din Codul III și Codul OR nu se interpretează astfel încât să restrângă sau să limiteze în vreun fel îndeplinirea de către statele membre a obligațiilor impuse de dreptul Uniunii în ceea ce privește definiția „certificatelor statutare” și a „certificatelor de clasă”, sfera obligațiilor și criteriile stabilite pentru organizațiile recunoscute, precum și atribuțiile care revin Comisiei Europene în legătură cu recunoașterea și evaluarea și, dacă este cazul, impunerea de măsuri corective sau de sancțiuni în ceea ce privește organizațiile recunoscute. Aceeași declarație prevede că, în cazul unui audit al OMI, statele membre vor preciza că se verifică numai conformitatea cu dispozițiile din convențiile internaționale relevante pe care statele membre le-au acceptat, inclusiv în termenii declarației.

| (14) | În ordinea juridică a Uniunii, domeniul de aplicare al Directivei 2009/15/CE, precum și al Regulamentului (CE) nr. 391/2009 include trimiteri la „convențiile internaționale”, astfel cum se descrie în considerentul 3. În acest cadru, modificările aduse convențiilor OMI sunt automat introduse în legislația Uniunii, în același timp cu data intrării lor în vigoare la nivel internațional, inclusiv codurile aferente cu caracter obligatoriu, precum Codul III și Codul OR, care, prin urmare, fac parte din instrumentele OMI relevante pentru aplicarea Directivei 2009/15/CE. |
| --- | --- |

(14)

În ordinea juridică a Uniunii, domeniul de aplicare al Directivei 2009/15/CE, precum și al Regulamentului (CE) nr. 391/2009 include trimiteri la „convențiile internaționale”, astfel cum se descrie în considerentul 3. În acest cadru, modificările aduse convențiilor OMI sunt automat introduse în legislația Uniunii, în același timp cu data intrării lor în vigoare la nivel internațional, inclusiv codurile aferente cu caracter obligatoriu, precum Codul III și Codul OR, care, prin urmare, fac parte din instrumentele OMI relevante pentru aplicarea Directivei 2009/15/CE.

| (15) | Cu toate acestea, este posibil ca modificările aduse convențiilor internaționale să fie excluse din domeniul de aplicare a legislației maritime a Uniunii în conformitate cu procedura de verificare a conformității în cazul în care îndeplinesc cel puțin unul dintre cele două criterii prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002. |
| --- | --- |

(15)

Cu toate acestea, este posibil ca modificările aduse convențiilor internaționale să fie excluse din domeniul de aplicare a legislației maritime a Uniunii în conformitate cu procedura de verificare a conformității în cazul în care îndeplinesc cel puțin unul dintre cele două criterii prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002.

| (16) | Comisia a evaluat modificările aduse convențiilor OMI în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 și a stabilit că există o serie de discrepanțe între Codul III și Codul OR, pe de o parte, și între Directiva 2009/15/CE și Regulamentul (CE) nr. 391/2009, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a evaluat modificările aduse convențiilor OMI în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2099/2002 și a stabilit că există o serie de discrepanțe între Codul III și Codul OR, pe de o parte, și între Directiva 2009/15/CE și Regulamentul (CE) nr. 391/2009, pe de altă parte.

| (17) | În primul rând, punctul 16.1 din partea 2 a Codului III prevede o listă minimă a resurselor și a proceselor pe care statele de pavilion trebuie să le instituie, inclusiv furnizarea de instrucțiuni administrative referitoare, printre altele, la certificate de clasă ale navelor, cerute de statul de pavilion pentru a demonstra conformitatea cu cerințele structurale, mecanice, electrice și/sau cu alte cerințe ale unei convenții internaționale la care este parte statul de pavilion sau conformitatea cu o cerință prevăzută de reglementările naționale ale statului de pavilion. Așa cum se arată în mod detaliat în considerentul 21 de mai jos, dreptul Uniunii operează totuși o distincție între certificatele statutare și certificatele de clasă. Acestea din urmă sunt documente de natură privată, nefiind nici acte ale unui stat de pavilion, nici acte emise în numele unui stat de pavilion. Această dispoziție din Codul III se referă de fapt la SOLAS, capitolul II-1, partea A-1, Regulamentul 3-1, care prevede că navele sunt proiectate, construite și întreținute în conformitate cu cerințele structurale, mecanice și electrice ale unei societăți de clasificare care este recunoscută de administrație în conformitate cu dispozițiile regulamentului nr. XI-1/1. 1. Convenția SOLAS identifică în mod clar nava sau reprezentarea juridică a navei față de statul de pavilion ca fiind obiectul acestei cerințe. În plus, atunci când acționează în calitate de societate de clasificare, o organizație recunoscută eliberează certificatele de clasă în conformitate cu propriile norme, proceduri, condiții și dispoziții contractuale la care statul de pavilion nu este parte. Prin urmare, această dispoziție din Codul III contrazice delimitarea activităților de clasificare de cele statutare, astfel cum sunt prevăzute în legislația UE în vigoare. |
| --- | --- |

(17)

În primul rând, punctul 16.1 din partea 2 a Codului III prevede o listă minimă a resurselor și a proceselor pe care statele de pavilion trebuie să le instituie, inclusiv furnizarea de instrucțiuni administrative referitoare, printre altele, la certificate de clasă ale navelor, cerute de statul de pavilion pentru a demonstra conformitatea cu cerințele structurale, mecanice, electrice și/sau cu alte cerințe ale unei convenții internaționale la care este parte statul de pavilion sau conformitatea cu o cerință prevăzută de reglementările naționale ale statului de pavilion. Așa cum se arată în mod detaliat în considerentul 21 de mai jos, dreptul Uniunii operează totuși o distincție între certificatele statutare și certificatele de clasă. Acestea din urmă sunt documente de natură privată, nefiind nici acte ale unui stat de pavilion, nici acte emise în numele unui stat de pavilion. Această dispoziție din Codul III se referă de fapt la SOLAS, capitolul II-1, partea A-1, Regulamentul 3-1, care prevede că navele sunt proiectate, construite și întreținute în conformitate cu cerințele structurale, mecanice și electrice ale unei societăți de clasificare care este recunoscută de administrație în conformitate cu dispozițiile regulamentului nr. XI-1/1. 1. Convenția SOLAS identifică în mod clar nava sau reprezentarea juridică a navei față de statul de pavilion ca fiind obiectul acestei cerințe. În plus, atunci când acționează în calitate de societate de clasificare, o organizație recunoscută eliberează certificatele de clasă în conformitate cu propriile norme, proceduri, condiții și dispoziții contractuale la care statul de pavilion nu este parte. Prin urmare, această dispoziție din Codul III contrazice delimitarea activităților de clasificare de cele statutare, astfel cum sunt prevăzute în legislația UE în vigoare.

| (18) | În al doilea rând, punctul 18.1 din partea 2 a Codului III prevede ca statul de pavilion să stabilească, „în ceea ce privește exclusiv navele care au dreptul să arboreze pavilionul său”, că o organizație recunoscută dispune de resurse corespunzătoare din punctul de vedere al capacităților tehnice, manageriale și de cercetare pentru a îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite. În schimb, acest aspect este abordat în temeiul dreptului Uniunii ca o cerință în scopul recunoașterii, astfel cum se reflectă în criteriul A.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009, și în ceea ce privește întreaga flotă din clasa organizației în cauză, fără a face distincții în funcție de pavilion. În cazul în care dispoziția menționată din Codul III ar fi încorporată în dreptul Uniunii, aceasta ar restrânge aplicarea criteriului A.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009 la performanța organizației recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre, în contradicție cu cerințele în vigoare în prezent. |
| --- | --- |

(18)

În al doilea rând, punctul 18.1 din partea 2 a Codului III prevede ca statul de pavilion să stabilească, „în ceea ce privește exclusiv navele care au dreptul să arboreze pavilionul său”, că o organizație recunoscută dispune de resurse corespunzătoare din punctul de vedere al capacităților tehnice, manageriale și de cercetare pentru a îndeplini sarcinile care îi sunt atribuite. În schimb, acest aspect este abordat în temeiul dreptului Uniunii ca o cerință în scopul recunoașterii, astfel cum se reflectă în criteriul A.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009, și în ceea ce privește întreaga flotă din clasa organizației în cauză, fără a face distincții în funcție de pavilion. În cazul în care dispoziția menționată din Codul III ar fi încorporată în dreptul Uniunii, aceasta ar restrânge aplicarea criteriului A.3 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009 la performanța organizației recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre, în contradicție cu cerințele în vigoare în prezent.

| (19) | În al treilea rând, punctul 19 din partea 2 a Codului III introduce interdicția ca un stat de pavilion să își împuternicească organizațiile recunoscute să aplice altor nave decât celor care au dreptul de a arbora pavilionul său, cerințe referitoare la, printre altele, normele, cerințele sau procedurile lor de clasificare. În conformitate cu Directiva 2009/15/CE, statele membre pot doar să autorizeze o organizație pentru a acționa în numele lor la certificarea statutară a flotei lor respective, dacă organizația respectivă a fost recunoscută și este monitorizată în acest sens în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. În acest cadru, organizațiile recunoscute trebuie să respecte anumite cerințe când derulează anumite activități cu flota de nave înscrise în registrul lor de clasificare, indiferent de pavilion. Acest lucru se referă la majoritatea criteriilor stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009, precum și la alte obligații, în special articolul 10 alineatul (4) din respectivul regulament. Dacă dispoziția menționată din Codul III ar fi încorporată în dreptul Uniunii, aceasta ar restrânge aplicarea cerințelor existente cu privire la recunoaștere, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 391/2009, printre altele dacă se califică drept norme, cerințe și proceduri, la performanța organizației recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre. |
| --- | --- |

(19)

În al treilea rând, punctul 19 din partea 2 a Codului III introduce interdicția ca un stat de pavilion să își împuternicească organizațiile recunoscute să aplice altor nave decât celor care au dreptul de a arbora pavilionul său, cerințe referitoare la, printre altele, normele, cerințele sau procedurile lor de clasificare. În conformitate cu Directiva 2009/15/CE, statele membre pot doar să autorizeze o organizație pentru a acționa în numele lor la certificarea statutară a flotei lor respective, dacă organizația respectivă a fost recunoscută și este monitorizată în acest sens în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. În acest cadru, organizațiile recunoscute trebuie să respecte anumite cerințe când derulează anumite activități cu flota de nave înscrise în registrul lor de clasificare, indiferent de pavilion. Acest lucru se referă la majoritatea criteriilor stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 391/2009, precum și la alte obligații, în special articolul 10 alineatul (4) din respectivul regulament. Dacă dispoziția menționată din Codul III ar fi încorporată în dreptul Uniunii, aceasta ar restrânge aplicarea cerințelor existente cu privire la recunoaștere, cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 391/2009, printre altele dacă se califică drept norme, cerințe și proceduri, la performanța organizației recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre.

| (20) | În al patrulea rând, secțiunea 1.1 din partea 2 a Codului OR definește o „organizație recunoscută” drept o organizație evaluată de un stat de pavilion, considerată a respecta partea 2 din Codul OR. În schimb, articolul 2 litera (g) din Directiva 2009/15/CE prevede că o organizație recunoscută este „o organizație recunoscută în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009”. Pe baza evaluării Comisiei prezentate în considerentele 21-23, se pare că mai multe dispoziții din partea 2 a Codului OR sunt incompatibile cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. Așadar, o organizație recunoscută, astfel cum este definită în Codul OR nu ar îndeplini toate cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 391/2009 și, prin urmare, nu ar putea să îndeplinească definiția unei organizații recunoscute, astfel cum se prevede în dreptul Uniunii. |
| --- | --- |

(20)

În al patrulea rând, secțiunea 1.1 din partea 2 a Codului OR definește o „organizație recunoscută” drept o organizație evaluată de un stat de pavilion, considerată a respecta partea 2 din Codul OR. În schimb, articolul 2 litera (g) din Directiva 2009/15/CE prevede că o organizație recunoscută este „o organizație recunoscută în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009”. Pe baza evaluării Comisiei prezentate în considerentele 21-23, se pare că mai multe dispoziții din partea 2 a Codului OR sunt incompatibile cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009. Așadar, o organizație recunoscută, astfel cum este definită în Codul OR nu ar îndeplini toate cerințele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 391/2009 și, prin urmare, nu ar putea să îndeplinească definiția unei organizații recunoscute, astfel cum se prevede în dreptul Uniunii.

| (21) | În al cincilea rând, secțiunea 1.3 din partea 2 a Codului OR definește „certificarea și serviciile statutare” drept o singură categorie de activități pe care o organizație recunoscută este îndreptățită să le efectueze în numele statului al cărui pavilion îl arborează nava, inclusiv eliberarea de certificate care privesc atât cerințele statutare, cât și pe cele de clasă. Însă definițiile prevăzute la articolul 2 literele (i) și (k) din Directiva 2009/15/CE fac o distincție clară între „certificatele statutare”, care sunt certificatele emise de către sau în numele unui stat de pavilion în conformitate cu convențiile internaționale, și „certificatele de clasă”, care sunt documentele emise de către o organizație recunoscută, în calitatea sa de societate de clasificare, și prin care se atestă că nava poate fi utilizată într-un anumit scop sau pentru un anumit serviciu în conformitate cu normele și procedurile stabilite și făcute publice de către respectiva organizație recunoscută. Rezultă că, în temeiul dreptului Uniunii, certificatele statutare și certificatele de clasă sunt distincte și au natură diferită. Mai precis, certificatele statutare au caracter public, în timp ce certificatele de clasă au caracter privat, fiind emise de societatea de clasificare în conformitate cu propriile sale norme, proceduri și condiții. Rezultă că certificatele de clasificare emise de o organizație recunoscută pentru o navă, în scopul atestării conformității cu normele și procedurile de clasificare, inclusiv atunci când sunt verificate de către un stat de pavilion ca dovadă a conformității cu SOLAS cap. II-I, partea A-1, Regulamentul 3-1, sunt documente de natură strict privată, care nu aparțin unui stat de pavilion și nici nu sunt realizate în numele unui stat de pavilion. Cu toate acestea, în Codul OR, „certificarea statutară și serviciile statutare” sunt menționate în mod sistematic ca fiind efectuate de către OR „în numele statului de pavilion”, ceea ce contrazice distincția de ordin juridic care există în dreptul Uniunii. Chiar dacă se ignoră această contradicție, dispoziția respectivă din Codul OR, dacă ar fi acceptată ca o normă în ordinea juridică a Uniunii, ar implica un risc evident ca cerințele de recunoaștere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 391/2009, care se referă la întreaga activitate a organizației, indiferent de pavilion, să nu mai poată fi aplicate în UE. Din cauza legăturii dintre cele două instrumente, astfel cum se explică în considerentul 2, acest risc se poate repercuta și asupra Directivei 2009/15/CE. |
| --- | --- |

(21)

În al cincilea rând, secțiunea 1.3 din partea 2 a Codului OR definește „certificarea și serviciile statutare” drept o singură categorie de activități pe care o organizație recunoscută este îndreptățită să le efectueze în numele statului al cărui pavilion îl arborează nava, inclusiv eliberarea de certificate care privesc atât cerințele statutare, cât și pe cele de clasă. Însă definițiile prevăzute la articolul 2 literele (i) și (k) din Directiva 2009/15/CE fac o distincție clară între „certificatele statutare”, care sunt certificatele emise de către sau în numele unui stat de pavilion în conformitate cu convențiile internaționale, și „certificatele de clasă”, care sunt documentele emise de către o organizație recunoscută, în calitatea sa de societate de clasificare, și prin care se atestă că nava poate fi utilizată într-un anumit scop sau pentru un anumit serviciu în conformitate cu normele și procedurile stabilite și făcute publice de către respectiva organizație recunoscută. Rezultă că, în temeiul dreptului Uniunii, certificatele statutare și certificatele de clasă sunt distincte și au natură diferită. Mai precis, certificatele statutare au caracter public, în timp ce certificatele de clasă au caracter privat, fiind emise de societatea de clasificare în conformitate cu propriile sale norme, proceduri și condiții. Rezultă că certificatele de clasificare emise de o organizație recunoscută pentru o navă, în scopul atestării conformității cu normele și procedurile de clasificare, inclusiv atunci când sunt verificate de către un stat de pavilion ca dovadă a conformității cu SOLAS cap. II-I, partea A-1, Regulamentul 3-1, sunt documente de natură strict privată, care nu aparțin unui stat de pavilion și nici nu sunt realizate în numele unui stat de pavilion. Cu toate acestea, în Codul OR, „certificarea statutară și serviciile statutare” sunt menționate în mod sistematic ca fiind efectuate de către OR „în numele statului de pavilion”, ceea ce contrazice distincția de ordin juridic care există în dreptul Uniunii. Chiar dacă se ignoră această contradicție, dispoziția respectivă din Codul OR, dacă ar fi acceptată ca o normă în ordinea juridică a Uniunii, ar implica un risc evident ca cerințele de recunoaștere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 391/2009, care se referă la întreaga activitate a organizației, indiferent de pavilion, să nu mai poată fi aplicate în UE. Din cauza legăturii dintre cele două instrumente, astfel cum se explică în considerentul 2, acest risc se poate repercuta și asupra Directivei 2009/15/CE.

| (22) | În al șaselea rând, secțiunea 3.9.3.1 din partea 2 a Codului OR prevede un mecanism de cooperare între organizațiile recunoscute bazat exclusiv pe cadrul instituit de către statul de pavilion în vederea standardizării proceselor privind certificarea și serviciile statutare pentru statul de pavilion, după caz; în vreme ce secțiunea 3.9.3.2 din partea 2 a aceluiași cod stabilește un cadru „de către un stat de pavilion sau un grup de state de pavilion”, pentru a reglementa cooperarea între organizațiile recunoscute în domeniul tehnic și la aspectele privind siguranța „certificării și serviciilor statutare ale navelor [...] în numele statului (statelor) de pavilion în cauză”. În schimb, cooperarea între organizațiile recunoscute în temeiul dreptului Uniunii este reglementată de articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 391/2009, care prevede că organizațiile recunoscute se consultă reciproc în vederea menținerii echivalenței și a armonizării normelor și procedurilor lor, precum și în vederea punerii în aplicare a acestora, și stabilește un cadru pentru recunoașterea reciprocă, în cazurile corespunzătoare, a certificatelor de clasă pentru materiale, echipamente și componente. Cele două procese de cooperare în temeiul articolului 10 alineatul (1) se referă la activități private ale organizațiilor recunoscute, în calitatea lor de societăți de clasificare și, prin urmare, se aplică fără a face distincții în funcție de pavilion. Mecanismele de cooperare prevăzute de Codul OR, dacă ar fi încorporate în dreptul Uniunii, ar restrânge sfera cadrului de cooperare instituit de Regulamentul (CE) nr. 391/2009 la activitățile organizațiilor recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre, în contradicție cu cerințele în vigoare în prezent. |
| --- | --- |

(22)

În al șaselea rând, secțiunea 3.9.3.1 din partea 2 a Codului OR prevede un mecanism de cooperare între organizațiile recunoscute bazat exclusiv pe cadrul instituit de către statul de pavilion în vederea standardizării proceselor privind certificarea și serviciile statutare pentru statul de pavilion, după caz; în vreme ce secțiunea 3.9.3.2 din partea 2 a aceluiași cod stabilește un cadru „de către un stat de pavilion sau un grup de state de pavilion”, pentru a reglementa cooperarea între organizațiile recunoscute în domeniul tehnic și la aspectele privind siguranța „certificării și serviciilor statutare ale navelor [...] în numele statului (statelor) de pavilion în cauză”. În schimb, cooperarea între organizațiile recunoscute în temeiul dreptului Uniunii este reglementată de articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 391/2009, care prevede că organizațiile recunoscute se consultă reciproc în vederea menținerii echivalenței și a armonizării normelor și procedurilor lor, precum și în vederea punerii în aplicare a acestora, și stabilește un cadru pentru recunoașterea reciprocă, în cazurile corespunzătoare, a certificatelor de clasă pentru materiale, echipamente și componente. Cele două procese de cooperare în temeiul articolului 10 alineatul (1) se referă la activități private ale organizațiilor recunoscute, în calitatea lor de societăți de clasificare și, prin urmare, se aplică fără a face distincții în funcție de pavilion. Mecanismele de cooperare prevăzute de Codul OR, dacă ar fi încorporate în dreptul Uniunii, ar restrânge sfera cadrului de cooperare instituit de Regulamentul (CE) nr. 391/2009 la activitățile organizațiilor recunoscute numai în ceea ce privește navele care arborează pavilionul statelor membre, în contradicție cu cerințele în vigoare în prezent.

| (23) | În al șaptelea rând, secțiunea 3.9.3.3 din partea 2 a Codului OR coincide cu secțiunea de la punctul 19 din partea 2 a Codului III; prin urmare, considerațiile formulate în considerentul 19 sunt de asemenea relevante pentru această dispoziție din Codul OR. |
| --- | --- |

(23)

În al șaptelea rând, secțiunea 3.9.3.3 din partea 2 a Codului OR coincide cu secțiunea de la punctul 19 din partea 2 a Codului III; prin urmare, considerațiile formulate în considerentul 19 sunt de asemenea relevante pentru această dispoziție din Codul OR.

| (24) | Este necesar ca nicio dispoziție din Codul III sau din Codul OR să nu introducă restricții asupra capacității Uniunii de a stabili, în conformitate cu tratatele și cu dreptul internațional, condiții corespunzătoare pentru acordarea recunoașterii organizațiilor care doresc să fie autorizate de statele membre să efectueze în numele lor activități de control și certificare a navelor, în vederea realizării obiectivelor Uniunii și, în special, a îmbunătățirii siguranței maritime și a protecției mediului. |
| --- | --- |

(24)

Este necesar ca nicio dispoziție din Codul III sau din Codul OR să nu introducă restricții asupra capacității Uniunii de a stabili, în conformitate cu tratatele și cu dreptul internațional, condiții corespunzătoare pentru acordarea recunoașterii organizațiilor care doresc să fie autorizate de statele membre să efectueze în numele lor activități de control și certificare a navelor, în vederea realizării obiectivelor Uniunii și, în special, a îmbunătățirii siguranței maritime și a protecției mediului.

| (25) | Sistemul de recunoaștere reciprocă a certificatelor de clasă pentru materiale, echipamente și componente prevăzut la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 391/2009 se aplică în cadrul Uniunii doar în ceea ce privește navele care arborează pavilionul unui stat membru. În ceea ce privește navele străine, acceptarea certificatelor pertinente rămâne la discreția statelor de pavilion terțe relevante, în cadrul exercitării competențelor de jurisdicție exclusivă ce le revin, în special în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS). |
| --- | --- |

(25)

Sistemul de recunoaștere reciprocă a certificatelor de clasă pentru materiale, echipamente și componente prevăzut la articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 391/2009 se aplică în cadrul Uniunii doar în ceea ce privește navele care arborează pavilionul unui stat membru. În ceea ce privește navele străine, acceptarea certificatelor pertinente rămâne la discreția statelor de pavilion terțe relevante, în cadrul exercitării competențelor de jurisdicție exclusivă ce le revin, în special în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS).

| (26) | Comisia, pe baza evaluării pe care a făcut-o, a stabilit că dispozițiile Codului III și ale Codului OR menționate în considerentele precedente sunt incompatibile cu Directiva 2009/15/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009 și, prin urmare, cu Directiva 2009/15/CE, din cauza legăturii dintre cele două instrumente, după cum s-a explicat la considerentul 2, și ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Prin urmare, articolul 2 litera (d) din Directiva 2009/15/CE ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(26)

Comisia, pe baza evaluării pe care a făcut-o, a stabilit că dispozițiile Codului III și ale Codului OR menționate în considerentele precedente sunt incompatibile cu Directiva 2009/15/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 391/2009 și, prin urmare, cu Directiva 2009/15/CE, din cauza legăturii dintre cele două instrumente, după cum s-a explicat la considerentul 2, și ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al directivei. Prin urmare, articolul 2 litera (d) din Directiva 2009/15/CE ar trebui modificat în consecință.

| (27) | Deoarece Codul OR intră în vigoare la 1 ianuarie 2015, prezenta directivă ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil după data publicării sale. |
| --- | --- |

(27)

Deoarece Codul OR intră în vigoare la 1 ianuarie 2015, prezenta directivă ar trebui să intre în vigoare cât mai curând posibil după data publicării sale.

| (28) | Comitetul pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) nu a emis un aviz referitor la măsurile prevăzute în prezenta directivă. S-a considerat necesar un act de punere în aplicare, iar președintele a prezentat proiectul actului de punere în aplicare Comitetului de apel în vederea unor deliberări suplimentare. Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului de apel, |
| --- | --- |

(28)

Comitetul pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS) nu a emis un aviz referitor la măsurile prevăzute în prezenta directivă. S-a considerat necesar un act de punere în aplicare, iar președintele a prezentat proiectul actului de punere în aplicare Comitetului de apel în vederea unor deliberări suplimentare. Măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului de apel,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

La articolul 2 din Directiva 2009/15/CE, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

| „(d) | «Convenții internaționale» înseamnă Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1 noiembrie 1974 (SOLAS 74), cu excepția capitolului XI-2 din anexa la aceasta, Convenția internațională asupra liniilor de încărcare din 5 aprilie 1966 și Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave din 2 noiembrie 1973 (MARPOL), împreună cu protocoalele și modificările aduse acestora, și codurile conexe cu statut obligatoriu din toate statele membre, cu excepția celor prevăzute la punctele 16.1, 18.1 și 19 din partea 2 a Codului de aplicare a instrumentelor OMI, precum și din secțiunile 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 și 3.9.3.3 din partea 2 a Codului OMI pentru organizațiile recunoscute, în versiunea actualizată.” |
| --- | --- |

„(d)

«Convenții internaționale» înseamnă Convenția internațională pentru ocrotirea vieții omenești pe mare din 1 noiembrie 1974 (SOLAS 74), cu excepția capitolului XI-2 din anexa la aceasta, Convenția internațională asupra liniilor de încărcare din 5 aprilie 1966 și Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave din 2 noiembrie 1973 (MARPOL), împreună cu protocoalele și modificările aduse acestora, și codurile conexe cu statut obligatoriu din toate statele membre, cu excepția celor prevăzute la punctele 16.1, 18.1 și 19 din partea 2 a Codului de aplicare a instrumentelor OMI, precum și din secțiunile 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 și 3.9.3.3 din partea 2 a Codului OMI pentru organizațiile recunoscute, în versiunea actualizată.”

Articolul 2

1.   Statele membre adoptă și publică, până la 31 decembrie 2015, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică aceste acte începând cu 1 ianuarie 2016.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

2.   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  JO L 131, 28.5.2009, p. 47.

1

(2)  JO L 324, 29.11.2002, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 391/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 privind normele și standardele comune pentru organizațiile cu rol de inspecție și control al navelor (JO L 131, 28.5.2009, p. 11).

3

(4)  JO L 155, 7.6.2013, p. 3.

4

---

DECIZII

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/88

---

DECIZIA COMISIEI

din 9 iulie 2014

privind măsura SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) pusă în aplicare de Danemarca și Suedia în cazul întreprinderii Scandinavian Airlines

[notificată cu numărul C(2014) 4532]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/938/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

având în vedere decizia prin care Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la ajutorul SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La sfârșitul lunii octombrie 2012, Comisia și Autoritatea AELS de Supraveghere („ESA”) au fost contactate la nivel informal de Danemarca, Suedia și Norvegia (denumite, împreună, „statele”) în legătură cu intenția lor de a participa la o facilitate nouă de credit cu reînnoire automată („noua FCR”) în favoarea Scandinavian Airlines („SAS”, denumită în continuare „grupul SAS” sau „societatea”). La 12 noiembrie 2012, statele au decis să participe la noua FCR, fără a transmite însă Comisiei o notificare oficială cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(1)

La sfârșitul lunii octombrie 2012, Comisia și Autoritatea AELS de Supraveghere („ESA”) au fost contactate la nivel informal de Danemarca, Suedia și Norvegia (denumite, împreună, „statele”) în legătură cu intenția lor de a participa la o facilitate nouă de credit cu reînnoire automată („noua FCR”) în favoarea Scandinavian Airlines („SAS”, denumită în continuare „grupul SAS” sau „societatea”). La 12 noiembrie 2012, statele au decis să participe la noua FCR, fără a transmite însă Comisiei o notificare oficială cu privire la măsura în cauză.

| (2) | La 14 noiembrie 2012, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la noua FCR. Comisia a adresat solicitări de informații Danemarcei și Suediei la 29 noiembrie 2012, 18 decembrie 2012, 28 ianuarie 2013 și 18 februarie 2013, la care a primit răspuns la 6 decembrie 2012, 8 ianuarie 2013, 5 și 13 februarie 2013 și, respectiv, la 22 martie 2013. Danemarca și Suedia au furnizat informații suplimentare în cadrul unei scrisori din data de 3 iunie 2013. |
| --- | --- |

(2)

La 14 noiembrie 2012, Comisia a inițiat un caz ex officio cu privire la noua FCR. Comisia a adresat solicitări de informații Danemarcei și Suediei la 29 noiembrie 2012, 18 decembrie 2012, 28 ianuarie 2013 și 18 februarie 2013, la care a primit răspuns la 6 decembrie 2012, 8 ianuarie 2013, 5 și 13 februarie 2013 și, respectiv, la 22 martie 2013. Danemarca și Suedia au furnizat informații suplimentare în cadrul unei scrisori din data de 3 iunie 2013.

| (3) | În plus, la 20 noiembrie 2012, Comisia a primit o plângere din partea Ryanair, urmată de o altă plângere, adresată de European Low Fares Airline Association (ELFAA — Asociația Europeană a Companiilor Aeriene Low-Cost) la 4 februarie 2013, în legătură cu care Danemarca și Suedia au formulat observații în cadrul unei scrisori din 22 martie 2013. |
| --- | --- |

(3)

În plus, la 20 noiembrie 2012, Comisia a primit o plângere din partea Ryanair, urmată de o altă plângere, adresată de European Low Fares Airline Association (ELFAA — Asociația Europeană a Companiilor Aeriene Low-Cost) la 4 februarie 2013, în legătură cu care Danemarca și Suedia au formulat observații în cadrul unei scrisori din 22 martie 2013.

| (4) | Prin scrisoarea din 19 iunie 2013, Comisia a informat Danemarca și Suedia în legătură cu decizia sa de a iniția procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la ajutor (denumită în continuare „decizia de inițiere”). Danemarca și Suedia au transmis observații cu privire la decizia de inițiere în cadrul unor scrisori din 19 august 2013. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 19 iunie 2013, Comisia a informat Danemarca și Suedia în legătură cu decizia sa de a iniția procedura stabilită la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) cu privire la ajutor (denumită în continuare „decizia de inițiere”). Danemarca și Suedia au transmis observații cu privire la decizia de inițiere în cadrul unor scrisori din 19 august 2013.

| (5) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) la 28 septembrie 2013. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la aceste măsuri. |
| --- | --- |

(5)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2) la 28 septembrie 2013. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații cu privire la aceste măsuri.

| (6) | Comisia a primit observații din partea grupului SAS și a Foundation Asset Management Sweden AB („FAM”) (3) la 28 octombrie 2013. La 5 noiembrie 2013, Comisia a transmis aceste observații Danemarcei și Suediei, cărora li s-a oferit posibilitatea să răspundă. Prin scrisorile din 4 și 5 decembrie 2013, autoritățile suedeze și daneze au indicat că nu au obiecții cu privire la observațiile formulate de grupul SAS și de FAM. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a primit observații din partea grupului SAS și a Foundation Asset Management Sweden AB („FAM”) (3) la 28 octombrie 2013. La 5 noiembrie 2013, Comisia a transmis aceste observații Danemarcei și Suediei, cărora li s-a oferit posibilitatea să răspundă. Prin scrisorile din 4 și 5 decembrie 2013, autoritățile suedeze și daneze au indicat că nu au obiecții cu privire la observațiile formulate de grupul SAS și de FAM.

| (7) | Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Danemarcei și a Suediei prin scrisoarea pe care le-a adresat-o la 25 februarie 2014, primind răspunsuri la 25 martie 2014 din partea ambelor state membre. În plus, prin scrisorile din 5 și 7 martie 2014, autoritățile daneze și suedeze au informat Comisia că SAS a decis să anuleze noua FCR și să studieze posibilități alternative de consolidare a bazei sale de capital. Anularea a intrat în vigoare la 4 martie 2014. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Danemarcei și a Suediei prin scrisoarea pe care le-a adresat-o la 25 februarie 2014, primind răspunsuri la 25 martie 2014 din partea ambelor state membre. În plus, prin scrisorile din 5 și 7 martie 2014, autoritățile daneze și suedeze au informat Comisia că SAS a decis să anuleze noua FCR și să studieze posibilități alternative de consolidare a bazei sale de capital. Anularea a intrat în vigoare la 4 martie 2014.

| (8) | Prin scrisorile din datele de 4 și 7 iulie 2014, Suedia și, respectiv, Danemarca au convenit să renunțe la drepturile care decurg din articolul 342 din TFUE coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1, iar adoptarea și notificarea prezentei decizii să se facă în limba engleză. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisorile din datele de 4 și 7 iulie 2014, Suedia și, respectiv, Danemarca au convenit să renunțe la drepturile care decurg din articolul 342 din TFUE coroborat cu articolul 3 din Regulamentul nr. 1, iar adoptarea și notificarea prezentei decizii să se facă în limba engleză.

| (9) | În cazul acestei proceduri, Comisia deține competența exclusivă de a aprecia dacă dispozițiile TFUE au fost respectate de Danemarca și Suedia. Pe de altă parte, în temeiul articolului 109 alineatul (1) din Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”) coroborat cu articolul 24 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, ESA deține competența de a stabili dacă Norvegia a respectat dispozițiile acordului SEE. De asemenea, în temeiul articolului 109 alineatul (2) și al Protocolului 27 la Acordul privind SEE, pentru a asigura o aplicare uniformă pe întregul teritoriu al SEE, ESA și Comisia cooperează, fac schimb de informații și se consultă reciproc cu privire la aspecte legate de politica de supraveghere și cazuri individuale. |
| --- | --- |

(9)

În cazul acestei proceduri, Comisia deține competența exclusivă de a aprecia dacă dispozițiile TFUE au fost respectate de Danemarca și Suedia. Pe de altă parte, în temeiul articolului 109 alineatul (1) din Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”) coroborat cu articolul 24 din Acordul dintre statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție, ESA deține competența de a stabili dacă Norvegia a respectat dispozițiile acordului SEE. De asemenea, în temeiul articolului 109 alineatul (2) și al Protocolului 27 la Acordul privind SEE, pentru a asigura o aplicare uniformă pe întregul teritoriu al SEE, ESA și Comisia cooperează, fac schimb de informații și se consultă reciproc cu privire la aspecte legate de politica de supraveghere și cazuri individuale.

| (10) | Având în vedere elementele expuse mai sus și faptul că ambele instituții sunt competente în paralel în cazul de față, Comisia a colaborat și a purtat consultări cu ESA înainte de a adopta prezenta decizie. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere elementele expuse mai sus și faptul că ambele instituții sunt competente în paralel în cazul de față, Comisia a colaborat și a purtat consultări cu ESA înainte de a adopta prezenta decizie.

2.   PIAȚA SCANDINAVĂ A TRANSPORTURILOR AERIENE

| (11) | Între 2001 și 2011, piața scandinavă a transporturilor aeriene (care acoperă Danemarca, Suedia, Finlanda și Norvegia) a înregistrat, potrivit informațiilor disponibile, o creștere cu 126 % a numărului de locuri pasageri-kilometri disponibile (ASK) (4). Creșterea înregistrată pe piața scandinavă a zborurilor de scurtă distanță li se datorează aproape în întregime transportatorilor low-cost, în special Norwegian Air Shuttle și Ryanair. Se estimează, de fapt, că transportatorii low-cost au generat 90 % din creșterea constatată în perioada respectivă (5). |
| --- | --- |

(11)

Între 2001 și 2011, piața scandinavă a transporturilor aeriene (care acoperă Danemarca, Suedia, Finlanda și Norvegia) a înregistrat, potrivit informațiilor disponibile, o creștere cu 126 % a numărului de locuri pasageri-kilometri disponibile (ASK) (4). Creșterea înregistrată pe piața scandinavă a zborurilor de scurtă distanță li se datorează aproape în întregime transportatorilor low-cost, în special Norwegian Air Shuttle și Ryanair. Se estimează, de fapt, că transportatorii low-cost au generat 90 % din creșterea constatată în perioada respectivă (5).

| (12) | Deși importanța căpătată de operatorii de transport low-cost a crescut, SAS rămâne cel mai important actor de pe piața scandinavă, cu o cotă de piață estimată în 2011 la 35,6 %, cu mult sub nivelurile maxime de peste 50 % atinse cu un deceniu în urmă. Cotele de piață ale Norwegian Air Shuttle și Ryanair au fost de 18,7 % și, respectiv, de 6,8 % în anul respectiv. |
| --- | --- |

(12)

Deși importanța căpătată de operatorii de transport low-cost a crescut, SAS rămâne cel mai important actor de pe piața scandinavă, cu o cotă de piață estimată în 2011 la 35,6 %, cu mult sub nivelurile maxime de peste 50 % atinse cu un deceniu în urmă. Cotele de piață ale Norwegian Air Shuttle și Ryanair au fost de 18,7 % și, respectiv, de 6,8 % în anul respectiv.

3.   BENEFICIARUL

| (13) | SAS este compania aeriană a statelor, cel mai mare transportator aerian din Scandinavia și al optulea transportator aerian din Europa. De asemenea, se numără printre membrii fondatori ai Star Alliance. Acest grup de transportori aerieni, care include Scandinavian Airlines, Widerøe (6) și Blue1, își are sediul la Stockholm, iar principalul său punct nodal european și intercontinental îl constituie Aeroportul Copenhaga. În 2013, SAS a transportat aproximativ 28 milioane de pasageri, obținând venituri de circa 42 de miliarde SEK. |
| --- | --- |

(13)

SAS este compania aeriană a statelor, cel mai mare transportator aerian din Scandinavia și al optulea transportator aerian din Europa. De asemenea, se numără printre membrii fondatori ai Star Alliance. Acest grup de transportori aerieni, care include Scandinavian Airlines, Widerøe (6) și Blue1, își are sediul la Stockholm, iar principalul său punct nodal european și intercontinental îl constituie Aeroportul Copenhaga. În 2013, SAS a transportat aproximativ 28 milioane de pasageri, obținând venituri de circa 42 de miliarde SEK.

| (14) | În prezent, SAS se află în proporție de 50 % în proprietatea statelor: Suedia deține 21,4 %, Danemarca, 14,3 %, iar Norvegia, 14,3 %. Principalul acționar privat este Fundația Knut și Alice Wallenberg („KAW”) (7,6 %), iar ceilalți acționari dețin participații de 1,5 % sau mai mici.

  Tabelul 1


  Principalii acționari ai SAS AB la 31 martie 2012
   (7)







  Acționar | Total (%) |
| --- | --- | --- |
| Guvernul suedez | 21,4 |
| Guvernul danez | 14,3 |
| Guvernul norvegian | 14,3 |
| Fundația Knut și Alice Wallenberg | 7,6 |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 |
| Unionen | 1,4 |
| Banca Națională a Danemarcei | 1,4 |
| Robur Försäkring | 0,9 |
| Ponderus Försäkring | 0,8 |
| Andra AP-fonden | 0,5 |
| Tredje AP-fonden | 0,5 |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 |
| JPM Chase NA | 0,3 |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 |
| JP Morgan Bank | 0,3 |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 |
| Nomura International | 0,2 |

(14)

În prezent, SAS se află în proporție de 50 % în proprietatea statelor: Suedia deține 21,4 %, Danemarca, 14,3 %, iar Norvegia, 14,3 %. Principalul acționar privat este Fundația Knut și Alice Wallenberg („KAW”) (7,6 %), iar ceilalți acționari dețin participații de 1,5 % sau mai mici.

Tabelul 1

Principalii acționari ai SAS AB la 31 martie 2012
   (7)

Acționar

Total (%)

Guvernul suedez

21,4

Guvernul danez

14,3

Guvernul norvegian

14,3

Fundația Knut și Alice Wallenberg

7,6

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5

A.H Värdepapper AB

1,4

Unionen

1,4

Banca Națională a Danemarcei

1,4

Robur Försäkring

0,9

Ponderus Försäkring

0,8

Andra AP-fonden

0,5

Tredje AP-fonden

0,5

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4

Swedbank Robur Sverigefond

0,4

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3

JPM Chase NA

0,3

AMF Aktiefond Småbolag

0,3

JP Morgan Bank

0,3

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2

Nomura International

0,2

| (15) | Timp de mai mulți ani, SAS s-a aflat într-o situație financiară precară, înregistrând pierderi repetate între 2008 și 2013. În noiembrie 2012, Standard and Poor's („S&P”) a degradat ratingul de credit al acestei societăți, de la B– la JRC+ (8). Aceste dificultăți au fost accentuate de mediul de piață, caracterizat prin nivelul ridicat al costurilor aferente carburantului și prin incertitudinile care au planat asupra cererii. |
| --- | --- |

(15)

Timp de mai mulți ani, SAS s-a aflat într-o situație financiară precară, înregistrând pierderi repetate între 2008 și 2013. În noiembrie 2012, Standard and Poor's („S&P”) a degradat ratingul de credit al acestei societăți, de la B– la JRC+ (8). Aceste dificultăți au fost accentuate de mediul de piață, caracterizat prin nivelul ridicat al costurilor aferente carburantului și prin incertitudinile care au planat asupra cererii.

| (16) | Din rapoartele anuale ale societății reiese îndeosebi că, între 2008 și 2012, SAS a suferit pierderi substanțiale în fiecare an și a acumulat un volum important al datoriei financiare nete.

  Tabelul 2


  Principalele date financiare ale SAS 2007-2012 (în milioane SEK)
   (9) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
  (ian. — oct.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Încasări | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Datoria financiară netă | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Câștiguri înainte de impozite (EBT) | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Venit net | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Fluxul de trezorerie al exercițiului | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Randamentul capitalului angajat (ROCE) — % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Randamentul capitalului nominal după impozitare — % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Capacitatea de acoperire a dobânzilor — % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

Din rapoartele anuale ale societății reiese îndeosebi că, între 2008 și 2012, SAS a suferit pierderi substanțiale în fiecare an și a acumulat un volum important al datoriei financiare nete.

Tabelul 2

Principalele date financiare ale SAS 2007-2012 (în milioane SEK)
   (9)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

(ian. — oct.)

Încasări

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Datoria financiară netă

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Câștiguri înainte de impozite (EBT)

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Venit net

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Fluxul de trezorerie al exercițiului

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Randamentul capitalului angajat (ROCE) — %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Randamentul capitalului nominal după impozitare — %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Capacitatea de acoperire a dobânzilor — %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | În urma deteriorării situației sale financiare, SAS a urmat un program de reducere substanțială a costurilor („Core SAS”) în perioada 2009-2010. Pentru a pune în aplicare acest program, SAS a trebuit să atragă aporturi de capital social din partea acționarilor săi prin intermediul a două emisiuni de drepturi de subscriere: (i) 6 miliarde SEK în aprilie 2009; și (ii) 5 miliarde SEK în mai 2010 (10). |
| --- | --- |

(17)

În urma deteriorării situației sale financiare, SAS a urmat un program de reducere substanțială a costurilor („Core SAS”) în perioada 2009-2010. Pentru a pune în aplicare acest program, SAS a trebuit să atragă aporturi de capital social din partea acționarilor săi prin intermediul a două emisiuni de drepturi de subscriere: (i) 6 miliarde SEK în aprilie 2009; și (ii) 5 miliarde SEK în mai 2010 (10).

| (18) | Dificultățile financiare întâmpinate de SAS au atins un punct culminant în 2012, an în care societatea a prezentat planul de afaceri 4 Excellence Next Generation („Planul 4XNG”), care a constituit, în opinia conducerii societății aeriene, „ultima șansă” pentru SAS (11). În plus, în noiembrie 2012, presa a relatat despre posibilitatea ca SAS să intre în faliment (12). |
| --- | --- |

(18)

Dificultățile financiare întâmpinate de SAS au atins un punct culminant în 2012, an în care societatea a prezentat planul de afaceri 4 Excellence Next Generation („Planul 4XNG”), care a constituit, în opinia conducerii societății aeriene, „ultima șansă” pentru SAS (11). În plus, în noiembrie 2012, presa a relatat despre posibilitatea ca SAS să intre în faliment (12).

4.   DESCRIEREA MĂSURII: NOUA FCR DIN 2012

| (19) | La fel ca și alte companii aeriene la nivel mondial, SAS s-a bazat pe facilități de credit externe pentru a menține lichiditățile la un nivel minim. Începând cu 20 decembrie 2006, SAS s-a bazat pe o FCR care urma să expire în iunie 2013 („FCR anterioară”). FCR anterioară s-a ridicat la 366 de milioane EUR și a fost pusă la dispoziție cu titlu exclusiv de o serie de bănci ([...] (13)). Ea a cuprins, de asemenea, o serie de angajamente sau condiții financiare, cum ar fi [...]. |
| --- | --- |

(19)

La fel ca și alte companii aeriene la nivel mondial, SAS s-a bazat pe facilități de credit externe pentru a menține lichiditățile la un nivel minim. Începând cu 20 decembrie 2006, SAS s-a bazat pe o FCR care urma să expire în iunie 2013 („FCR anterioară”). FCR anterioară s-a ridicat la 366 de milioane EUR și a fost pusă la dispoziție cu titlu exclusiv de o serie de bănci ([...] (13)). Ea a cuprins, de asemenea, o serie de angajamente sau condiții financiare, cum ar fi [...].

| (20) | În decembrie 2011, ca urmare a deteriorării rezultatelor economice ale societății, conducerea SAS a decis să utilizeze în întregime facilitatea de credit anterioară. În urma unei cereri de deschidere a procedurii de faliment depuse de o filială a SAS (și anume Spanair) în ianuarie 2012, SAS a inițiat negocieri cu băncile și a ajuns la un acord cu privire la revizuirea angajamentului la 15 martie 2012. Revizuirea angajamentului a condus la creșterea costurilor de utilizare aferente FCR anterioare, a înăsprit condițiile de tragere și a prevăzut că SAS are obligația de a asigura rambursarea integrală și imediată a sumei utilizate. În plus, SAS a trebuit să le ofere creditorilor un plan de recapitalizare care a trebuit să fie aprobat de Consiliul de administrație și de către acționarii principali, și anume statele și KAW. |
| --- | --- |

(20)

În decembrie 2011, ca urmare a deteriorării rezultatelor economice ale societății, conducerea SAS a decis să utilizeze în întregime facilitatea de credit anterioară. În urma unei cereri de deschidere a procedurii de faliment depuse de o filială a SAS (și anume Spanair) în ianuarie 2012, SAS a inițiat negocieri cu băncile și a ajuns la un acord cu privire la revizuirea angajamentului la 15 martie 2012. Revizuirea angajamentului a condus la creșterea costurilor de utilizare aferente FCR anterioare, a înăsprit condițiile de tragere și a prevăzut că SAS are obligația de a asigura rambursarea integrală și imediată a sumei utilizate. În plus, SAS a trebuit să le ofere creditorilor un plan de recapitalizare care a trebuit să fie aprobat de Consiliul de administrație și de către acționarii principali, și anume statele și KAW.

| (21) | Planul de recapitalizare s-a bazat pe așa-numitul Plan 4XNG, care era deja în curs de elaborare la începutul anului 2012. Planul 4XNG a răspuns, de asemenea, temerilor exprimate de [...] cu privire la planul de afaceri existent al SAS, denumit 4 Excellence („Planul 4X”), în mai 2012. Potrivit SAS, Planul 4XNG i-ar permite societății să se afirme ca o companie aeriană autonomă din punct de vedere financiar. Planul a stabilit o serie de ținte financiare pe care SAS trebuia să le îndeplinească în exercițiul financiar 2014-2015. Acestea au inclus o marjă a câștigurilor înainte de dobânzi și impozite (EBIT) de peste 8 %, o rată de pregătire financiară de peste 20 % și o rată a capitalului propriu (raportul capital propriu/active) mai mare de 35 %. Planul 4XNG urma să permită SAS să obțină o creștere a câștigurilor înainte de impozitare (EBT) cu aproximativ 3 miliarde SEK anual, în timp ce punerea sa în aplicare ar necesita costuri de restructurare și costuri punctuale de aproximativ 1,5 miliarde SEK. |
| --- | --- |

(21)

Planul de recapitalizare s-a bazat pe așa-numitul Plan 4XNG, care era deja în curs de elaborare la începutul anului 2012. Planul 4XNG a răspuns, de asemenea, temerilor exprimate de [...] cu privire la planul de afaceri existent al SAS, denumit 4 Excellence („Planul 4X”), în mai 2012. Potrivit SAS, Planul 4XNG i-ar permite societății să se afirme ca o companie aeriană autonomă din punct de vedere financiar. Planul a stabilit o serie de ținte financiare pe care SAS trebuia să le îndeplinească în exercițiul financiar 2014-2015. Acestea au inclus o marjă a câștigurilor înainte de dobânzi și impozite (EBIT) de peste 8 %, o rată de pregătire financiară de peste 20 % și o rată a capitalului propriu (raportul capital propriu/active) mai mare de 35 %. Planul 4XNG urma să permită SAS să obțină o creștere a câștigurilor înainte de impozitare (EBT) cu aproximativ 3 miliarde SEK anual, în timp ce punerea sa în aplicare ar necesita costuri de restructurare și costuri punctuale de aproximativ 1,5 miliarde SEK.

| (22) | Un alt obiectiv al Planului 4XNG a fost de a pregăti societatea în vederea introducerii unor noi norme contabile în materie de pensii începând din noiembrie 2013, norme în legătură cu care se anticipa că vor avea un impact negativ asupra capitalurilor proprii ale grupului SAS. În plus, planul a inclus angajamentul de a finaliza un plan de cesiuni de active și de finanțare, care a totalizat aproximativ 3 miliarde SEK sub formă de posibile încasări în numerar nete. Cesiunea de active a inclus (14): (i) vânzarea filialei Widerøe, o filială de transport aerian la nivel regional din Norvegia (15); (ii) vânzarea unei participații minoritare la [...]; (iii) vânzarea de interese imobiliare aeroportuare; (iv) externalizarea activității de handling la sol (16); (v) vânzarea de motoare de aeronave (17); (vi) operațiunea de vânzare și leaseback sau o altă operațiune de finanțare privind [...]; (vii) externalizarea sistemelor de gestionare și a centrelor de intermediere telefonică (18); și (viii) vânzarea sau finanțarea acoperită de garanții a trei aeronave Q400. |
| --- | --- |

(22)

Un alt obiectiv al Planului 4XNG a fost de a pregăti societatea în vederea introducerii unor noi norme contabile în materie de pensii începând din noiembrie 2013, norme în legătură cu care se anticipa că vor avea un impact negativ asupra capitalurilor proprii ale grupului SAS. În plus, planul a inclus angajamentul de a finaliza un plan de cesiuni de active și de finanțare, care a totalizat aproximativ 3 miliarde SEK sub formă de posibile încasări în numerar nete. Cesiunea de active a inclus (14): (i) vânzarea filialei Widerøe, o filială de transport aerian la nivel regional din Norvegia (15); (ii) vânzarea unei participații minoritare la [...]; (iii) vânzarea de interese imobiliare aeroportuare; (iv) externalizarea activității de handling la sol (16); (v) vânzarea de motoare de aeronave (17); (vi) operațiunea de vânzare și leaseback sau o altă operațiune de finanțare privind [...]; (vii) externalizarea sistemelor de gestionare și a centrelor de intermediere telefonică (18); și (viii) vânzarea sau finanțarea acoperită de garanții a trei aeronave Q400.

| (23) | Statele subliniază în mod insistent că Planul 4XNG se baza pe autofinanțare, ceea ce presupunea ca SAS să genereze un volum suficient de numerar din exploatare și din cesiuni de active neesențiale pentru a acoperi costurile inițiale ale punerii în aplicare a Planului 4XNG. Cu toate acestea, SAS și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu modul în care investitorii vor percepe situația lichidităților, care a fost fragilizată din cauza nivelului ridicat al costurilor inițiale aferente punerii în aplicare a Planului 4XNG. Ca urmare, SAS a solicitat o prelungire a FCR anterioare împreună cu introducerea noii FCR sprijinite de state și de KAW. Cu toate acestea, SAS a susținut că nici FCR anterioară (prelungită), nici noua FCR nu ar urma să fie utilizate. |
| --- | --- |

(23)

Statele subliniază în mod insistent că Planul 4XNG se baza pe autofinanțare, ceea ce presupunea ca SAS să genereze un volum suficient de numerar din exploatare și din cesiuni de active neesențiale pentru a acoperi costurile inițiale ale punerii în aplicare a Planului 4XNG. Cu toate acestea, SAS și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu modul în care investitorii vor percepe situația lichidităților, care a fost fragilizată din cauza nivelului ridicat al costurilor inițiale aferente punerii în aplicare a Planului 4XNG. Ca urmare, SAS a solicitat o prelungire a FCR anterioare împreună cu introducerea noii FCR sprijinite de state și de KAW. Cu toate acestea, SAS a susținut că nici FCR anterioară (prelungită), nici noua FCR nu ar urma să fie utilizate.

| (24) | Discuțiile pe marginea noii FCR au început la 4 iunie 2012 (19). Inițial, în concordanță cu planul de recapitalizare (a se vedea considerentul 20), băncile care erau creditoare ale FCR anterioare au solicitat ca statele să pună la dispoziție o nouă rundă de finanțare prin capitaluri proprii, de exemplu, o emisiune de drepturi de subscriere, deoarece nu erau dispuse să finanțeze singure o nouă FCR. Statele au respins totuși această idee. |
| --- | --- |

(24)

Discuțiile pe marginea noii FCR au început la 4 iunie 2012 (19). Inițial, în concordanță cu planul de recapitalizare (a se vedea considerentul 20), băncile care erau creditoare ale FCR anterioare au solicitat ca statele să pună la dispoziție o nouă rundă de finanțare prin capitaluri proprii, de exemplu, o emisiune de drepturi de subscriere, deoarece nu erau dispuse să finanțeze singure o nouă FCR. Statele au respins totuși această idee.

| (25) | După ce s-au purtat negocieri, băncile au acceptat o nouă FCR, care ar urma să fie constituită împreună cu statele și KAW și structurată în condiții de strictă egalitate, fără subordonare sau drepturi disproporționate în ceea ce privește garanțiile. Trebuie remarcat faptul că, potrivit obiectivelor inițiale, noua FCR urma să aibă un volum de [3-6] miliarde SEK, deși valoarea garanțiilor disponibile a fost de doar [1-4] miliarde SEK. La 22 octombrie 2012, volumul noii FCR a fost redus, în cele din urmă, la 3,5 miliarde SEK (aproximativ 400 de milioane EUR). |
| --- | --- |

(25)

După ce s-au purtat negocieri, băncile au acceptat o nouă FCR, care ar urma să fie constituită împreună cu statele și KAW și structurată în condiții de strictă egalitate, fără subordonare sau drepturi disproporționate în ceea ce privește garanțiile. Trebuie remarcat faptul că, potrivit obiectivelor inițiale, noua FCR urma să aibă un volum de [3-6] miliarde SEK, deși valoarea garanțiilor disponibile a fost de doar [1-4] miliarde SEK. La 22 octombrie 2012, volumul noii FCR a fost redus, în cele din urmă, la 3,5 miliarde SEK (aproximativ 400 de milioane EUR).

| (26) | Noua FCR a fost acordată de aceleași bănci care au acordat FCR anterioară [cu o singură excepție (20)], împreună cu statele și KAW. În această privință, noua FCR a fost acordată în proporție de 50 % de state, proporțional cu participația la SAS, iar restul de 50 % a fost acordat de bănci și de KAW. Statele și KAW au participat la această nouă FCR în aceleași condiții (comisioane, rate ale dobânzii, angajamente) ca și băncile. |
| --- | --- |

(26)

Noua FCR a fost acordată de aceleași bănci care au acordat FCR anterioară [cu o singură excepție (20)], împreună cu statele și KAW. În această privință, noua FCR a fost acordată în proporție de 50 % de state, proporțional cu participația la SAS, iar restul de 50 % a fost acordat de bănci și de KAW. Statele și KAW au participat la această nouă FCR în aceleași condiții (comisioane, rate ale dobânzii, angajamente) ca și băncile.

| (27) | Principalele caracteristici ale noii FCR au fost următoarele:






  — | a fost împărțită în două subfacilități în valoare de 2 miliarde SEK(facilitatea A) și, respectiv, 1,5 miliarde SEK(facilitatea B), la care statele au contribuit cu 50 % din valoare. Condițiile legate de preț referitoare la ambele facilități au prevăzut un comision inițial, un comision de angajament, un comision de utilizare, o marjă și un comision de ieșire; |
| --- | --- | --- |

(27)

Principalele caracteristici ale noii FCR au fost următoarele:

—

a fost împărțită în două subfacilități în valoare de 2 miliarde SEK(facilitatea A) și, respectiv, 1,5 miliarde SEK(facilitatea B), la care statele au contribuit cu 50 % din valoare. Condițiile legate de preț referitoare la ambele facilități au prevăzut un comision inițial, un comision de angajament, un comision de utilizare, o marjă și un comision de ieșire;

| — | SAS a trebuit să îndeplinească anumite condiții pentru a putea beneficia de FCR, iar aceste condiții au fost mai stricte pentru facilitatea B decât pentru facilitatea A (21); |
| --- | --- |

—

SAS a trebuit să îndeplinească anumite condiții pentru a putea beneficia de FCR, iar aceste condiții au fost mai stricte pentru facilitatea B decât pentru facilitatea A (21);

| — | noua FCR a continuat să asigure mecanismele de garantare prevăzute de FCR anterioară și, în plus, creditorii au primit garanții pentru toate acțiunile deținute la Widerøe și toate celelalte active fixe negrevate de sarcini ale grupului SAS începând din decembrie 2012. Noua FCR a beneficiat, astfel, de o garanție de prim rang asupra unei serii de active ale SAS, inclusiv asupra acțiunilor filialelor sale Widerøe și SAS Spare Engine în proporție de 100 %, a 18 aeronave și a mai multor proprietăți. Aceste valori mobiliare au fost evaluate la o valoare contabilă de aproximativ 2,7 miliarde SEK(reprezentând aproximativ 75 % din noua FCR) și au fost împărțite în mod proporțional între facilitatea A și facilitatea B; |
| --- | --- |

—

noua FCR a continuat să asigure mecanismele de garantare prevăzute de FCR anterioară și, în plus, creditorii au primit garanții pentru toate acțiunile deținute la Widerøe și toate celelalte active fixe negrevate de sarcini ale grupului SAS începând din decembrie 2012. Noua FCR a beneficiat, astfel, de o garanție de prim rang asupra unei serii de active ale SAS, inclusiv asupra acțiunilor filialelor sale Widerøe și SAS Spare Engine în proporție de 100 %, a 18 aeronave și a mai multor proprietăți. Aceste valori mobiliare au fost evaluate la o valoare contabilă de aproximativ 2,7 miliarde SEK(reprezentând aproximativ 75 % din noua FCR) și au fost împărțite în mod proporțional între facilitatea A și facilitatea B;

| — | facilitatea B putea fi utilizată doar după ce facilitatea A ar fi fost utilizată în întregime. După 1 ianuarie 2014, SAS nu ar fi putut să efectueze retrageri din aceasta decât în cazul în care ar fi fost finalizată vânzarea de active ale Widerøe sau de acțiuni deținute la Widerøe; |
| --- | --- |

—

facilitatea B putea fi utilizată doar după ce facilitatea A ar fi fost utilizată în întregime. După 1 ianuarie 2014, SAS nu ar fi putut să efectueze retrageri din aceasta decât în cazul în care ar fi fost finalizată vânzarea de active ale Widerøe sau de acțiuni deținute la Widerøe;

| — | data scadenței noii FCR era 31 martie 2015. |
| --- | --- |

—

data scadenței noii FCR era 31 martie 2015.

| (28) | La 25 octombrie 2012 s-a ajuns la un acord cu privire la clauzele aplicabile noii FCR. Acesta a depins totuși, printre altele, de obținerea aprobării parlamentare pentru fiecare stat și de semnarea de acorduri sindicale cu piloții și echipajele de cabină. |
| --- | --- |

(28)

La 25 octombrie 2012 s-a ajuns la un acord cu privire la clauzele aplicabile noii FCR. Acesta a depins totuși, printre altele, de obținerea aprobării parlamentare pentru fiecare stat și de semnarea de acorduri sindicale cu piloții și echipajele de cabină.

| (29) | Statele au prezentat un raport din data de 7 noiembrie 2012, întocmit de CITI (denumit în continuare „Raportul CITI”), prin care se urmărea să se stabilească dacă un investitor privat aflat într-o situație cât mai apropiată posibil de cea a statelor ar fi participat la noua FCR conform unor clauze și condiții similare. Luând în calcul ipoteza unei aplicări încununate de succes a Planului 4XNG conform scenariului său de referință, raportul CITI a conchis că participarea statelor la noua FCR ar genera o rată internă de rentabilitate(„RIR”) de [90-140] %, un multiplu al rentabilității cash-on-cash de circa [4-9]x, precum și o creștere a valorii capitalului propriu de aproximativ [700-1 200] % (din noiembrie 2012 până în martie 2015). Astfel, Raportul CITI a ajuns la concluzia că randamentul solicitat de state ar fi cel puțin egal cu cel cerut de investitori privați aflați într-o situație similară. Cu toate acestea, raportul CITI nu a evaluat probabilitatea ca SAS să execute cu succes „scenariul de bază” al Planului 4XNG și nici nu a evaluat impactul abaterilor de la „scenariul de bază”, cum ar fi, de exemplu, nereușita monetizării activelor neesențiale. |
| --- | --- |

(29)

Statele au prezentat un raport din data de 7 noiembrie 2012, întocmit de CITI (denumit în continuare „Raportul CITI”), prin care se urmărea să se stabilească dacă un investitor privat aflat într-o situație cât mai apropiată posibil de cea a statelor ar fi participat la noua FCR conform unor clauze și condiții similare. Luând în calcul ipoteza unei aplicări încununate de succes a Planului 4XNG conform scenariului său de referință, raportul CITI a conchis că participarea statelor la noua FCR ar genera o rată internă de rentabilitate(„RIR”) de [90-140] %, un multiplu al rentabilității cash-on-cash de circa [4-9]x, precum și o creștere a valorii capitalului propriu de aproximativ [700-1 200] % (din noiembrie 2012 până în martie 2015). Astfel, Raportul CITI a ajuns la concluzia că randamentul solicitat de state ar fi cel puțin egal cu cel cerut de investitori privați aflați într-o situație similară. Cu toate acestea, raportul CITI nu a evaluat probabilitatea ca SAS să execute cu succes „scenariul de bază” al Planului 4XNG și nici nu a evaluat impactul abaterilor de la „scenariul de bază”, cum ar fi, de exemplu, nereușita monetizării activelor neesențiale.

| (30) | SAS a anunțat, la 19 decembrie 2012, că au fost îndeplinite toate condițiile necesare pentru ca noua FCR să intre în vigoare (a se vedea considerentul 28), inclusiv aprobarea de către parlamentele statelor. Începând cu această dată și până la 3 martie 2014, noua FCR a fost în vigoare, înlocuind FCR anterioară (22). |
| --- | --- |

(30)

SAS a anunțat, la 19 decembrie 2012, că au fost îndeplinite toate condițiile necesare pentru ca noua FCR să intre în vigoare (a se vedea considerentul 28), inclusiv aprobarea de către parlamentele statelor. Începând cu această dată și până la 3 martie 2014, noua FCR a fost în vigoare, înlocuind FCR anterioară (22).

| (31) | Prin scrisoarea din 3 iunie 2013, Danemarca și Suedia au explicat că, în urma vânzării a 80 % din acțiunile societății Widerøe (a se vedea considerentul 22), statele și băncile creditoare ajunseseră la un acord cu SAS cu privire la modificarea clauzelor și condițiilor care reglementează noua FCR, deși acordul de modificare nu fusese încă semnat în mod oficial. În observațiile pe care le-au prezentat în timpul investigației oficiale, autoritățile suedeze și daneze au informat Comisia că modificarea noii FCR fusese semnată de toate părțile și urma să intre în vigoare la data finalizării tranzacției Widerøe, și anume la 30 septembrie 2013. Printre aceste modificări s-au numărat următoarele:






  — | facilitatea A urma să fie redusă de la 1,173 miliarde SEK la 0,8 miliarde SEK, iar scadența sa urma să fie prelungită cu cinci luni, până la 1 iunie 2014; |
| --- | --- | --- |

(31)

Prin scrisoarea din 3 iunie 2013, Danemarca și Suedia au explicat că, în urma vânzării a 80 % din acțiunile societății Widerøe (a se vedea considerentul 22), statele și băncile creditoare ajunseseră la un acord cu SAS cu privire la modificarea clauzelor și condițiilor care reglementează noua FCR, deși acordul de modificare nu fusese încă semnat în mod oficial. În observațiile pe care le-au prezentat în timpul investigației oficiale, autoritățile suedeze și daneze au informat Comisia că modificarea noii FCR fusese semnată de toate părțile și urma să intre în vigoare la data finalizării tranzacției Widerøe, și anume la 30 septembrie 2013. Printre aceste modificări s-au numărat următoarele:

—

facilitatea A urma să fie redusă de la 1,173 miliarde SEK la 0,8 miliarde SEK, iar scadența sa urma să fie prelungită cu cinci luni, până la 1 iunie 2014;

| — | SAS urma să constituie o garanție în numerar în valoare de[0,5-0,8] miliarde SEK pentru facilitatea A. Restul de [0,1-0,4] miliarde SEK urma să fie garantat cu valorile mobiliare deja incluse în noul acord privind FCR; |
| --- | --- |

—

SAS urma să constituie o garanție în numerar în valoare de[0,5-0,8] miliarde SEK pentru facilitatea A. Restul de [0,1-0,4] miliarde SEK urma să fie garantat cu valorile mobiliare deja incluse în noul acord privind FCR;

| — | 0,2 miliarde SEK din facilitatea A urmau să fie anulate după cedarea parțială a diviziunii de handling la sol. Înainte de anularea noii FCR, la 4 martie 2014, SAS a semnat o scrisoare de intenție cu un cumpărător potențial (23); |
| --- | --- |

—

0,2 miliarde SEK din facilitatea A urmau să fie anulate după cedarea parțială a diviziunii de handling la sol. Înainte de anularea noii FCR, la 4 martie 2014, SAS a semnat o scrisoare de intenție cu un cumpărător potențial (23);

| — | Facilitatea B urma să fie redusă de la 1,5 miliarde SEK la 1,2 miliarde SEK. |
| --- | --- |

—

Facilitatea B urma să fie redusă de la 1,5 miliarde SEK la 1,2 miliarde SEK.

5.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (32) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la participarea pari passu a statelor, a KAW și a băncilor la noua FCR, mai ales din cauza următoarelor elemente:






  — | expunerea anterioară a băncilor față de SAS, din cauza participării lor la FCR anterioară. Într-adevăr, băncile și-au redus cu aproximativ jumătate contribuția la noua FCR și, prin urmare, și-au diminuat expunerea generală față de SAS cu aproximativ 50 % în ceea ce privește FCR, în timp ce statele — care nu au primit niciun venit în contul emisiunilor de drepturi de subscriere din 2009 și 2010, din cauza rezultatelor constant negative ale SAS– și-au mărit expunerea la SAS; |
| --- | --- | --- |

(32)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la participarea pari passu a statelor, a KAW și a băncilor la noua FCR, mai ales din cauza următoarelor elemente:

—

expunerea anterioară a băncilor față de SAS, din cauza participării lor la FCR anterioară. Într-adevăr, băncile și-au redus cu aproximativ jumătate contribuția la noua FCR și, prin urmare, și-au diminuat expunerea generală față de SAS cu aproximativ 50 % în ceea ce privește FCR, în timp ce statele — care nu au primit niciun venit în contul emisiunilor de drepturi de subscriere din 2009 și 2010, din cauza rezultatelor constant negative ale SAS– și-au mărit expunerea la SAS;

| — | faptul că, în ianuarie 2012, SAS utilizase în întregime FCR anterioară ar fi putut influența decizia băncilor creditoare de a participa la noua facilitate, pentru a evita orice alte trageri și a se asigura că nu și-au pierdut în totalitate propriile contribuții la FCR din cauza dificultăților cu care se confruntă societatea; |
| --- | --- |

—

faptul că, în ianuarie 2012, SAS utilizase în întregime FCR anterioară ar fi putut influența decizia băncilor creditoare de a participa la noua facilitate, pentru a evita orice alte trageri și a se asigura că nu și-au pierdut în totalitate propriile contribuții la FCR din cauza dificultăților cu care se confruntă societatea;

| — | Comisia nu a putut aprecia cu claritate dacă decizia băncilor de a participa la noua FCR a fost influențată de sprijinul financiar de care SAS a beneficiat în mod continuu din partea statelor pe durata exercițiilor anterioare. Comisia a observat, de asemenea, că implicarea statelor a constituit o cerință strictă care a condiționat participarea operatorilor privați la noua FCR; |
| --- | --- |

—

Comisia nu a putut aprecia cu claritate dacă decizia băncilor de a participa la noua FCR a fost influențată de sprijinul financiar de care SAS a beneficiat în mod continuu din partea statelor pe durata exercițiilor anterioare. Comisia a observat, de asemenea, că implicarea statelor a constituit o cerință strictă care a condiționat participarea operatorilor privați la noua FCR;

| — | Comisia a ridicat semne de întrebare în legătură cu posibilitatea de a compara participarea KAW la noua FCR cu participarea unui investitor privat, având în vedere măsura în care KAW este expusă la SAS, nu numai prin intermediul acțiunilor deținute, ci și prin intermediul Băncii SEB. |
| --- | --- |

—

Comisia a ridicat semne de întrebare în legătură cu posibilitatea de a compara participarea KAW la noua FCR cu participarea unui investitor privat, având în vedere măsura în care KAW este expusă la SAS, nu numai prin intermediul acțiunilor deținute, ci și prin intermediul Băncii SEB.

| (33) | Mai mult decât atât, Comisia s-a întrebat dacă se poate considera că participarea statelor la noua FCR este rațională din punctul de vedere al unui acționar și dacă această participare ar răspunde testului investitorului privat în economia de piață (IPP), făcând abstracție de raționamentul pari passu. În această privință, Comisia a efectuat o evaluare pentru a stabili dacă Planul 4XNG s-a bazat pe ipoteze suficient de solide pentru a convinge un investitor privat să participe la noua FCR și dacă analizele de sensibilitate efectuate în acest plan au fost excesiv de optimiste. |
| --- | --- |

(33)

Mai mult decât atât, Comisia s-a întrebat dacă se poate considera că participarea statelor la noua FCR este rațională din punctul de vedere al unui acționar și dacă această participare ar răspunde testului investitorului privat în economia de piață (IPP), făcând abstracție de raționamentul pari passu. În această privință, Comisia a efectuat o evaluare pentru a stabili dacă Planul 4XNG s-a bazat pe ipoteze suficient de solide pentru a convinge un investitor privat să participe la noua FCR și dacă analizele de sensibilitate efectuate în acest plan au fost excesiv de optimiste.

| (34) | De exemplu, Comisia a atras atenția, printre altele, asupra cifrelor optimiste prezentate în plan cu privire la creșterea pieței exprimată în ASK și PIB, precum și cu privire la evaluarea la 0 % a ratei inflației din perioada 2015-2017. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la posibilitatea de a se formula previziuni la momentul semnării noii FCR în ceea ce privește reușita punerii în aplicare a tuturor inițiativelor de reducere a costurilor și cesiuni de active. |
| --- | --- |

(34)

De exemplu, Comisia a atras atenția, printre altele, asupra cifrelor optimiste prezentate în plan cu privire la creșterea pieței exprimată în ASK și PIB, precum și cu privire la evaluarea la 0 % a ratei inflației din perioada 2015-2017. De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la posibilitatea de a se formula previziuni la momentul semnării noii FCR în ceea ce privește reușita punerii în aplicare a tuturor inițiativelor de reducere a costurilor și cesiuni de active.

| (35) | În ceea ce privește clauzele și condițiile aferente noii FCR și evaluarea realizată de CITI cu privire la randamentul preconizat al participării statelor la noua FCR, Comisia a subliniat faptul că, în raportul său, CITI nu a evaluat Planul 4XNG și nici nu a realizat o analiză de sensibilitate a modelului financiar, ci s-a bazat doar pe informațiile care i-au fost furnizate. Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că raportul CITI nu a evaluat noua garanție FCR din perspectiva unui investitor privat în economia de piață și nu a luat în considerare impactul unor eventuale scenarii alternative bazate pe ipoteze mai puțin optimiste (inclusiv situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată) asupra analizei randamentului. În această privință, Comisia a observat că raportul CITI atribuie o probabilitate zero eventualității ca SAS să cunoască situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată în următorii trei ani, părând în acest mod să subestimeze riscul. |
| --- | --- |

(35)

În ceea ce privește clauzele și condițiile aferente noii FCR și evaluarea realizată de CITI cu privire la randamentul preconizat al participării statelor la noua FCR, Comisia a subliniat faptul că, în raportul său, CITI nu a evaluat Planul 4XNG și nici nu a realizat o analiză de sensibilitate a modelului financiar, ci s-a bazat doar pe informațiile care i-au fost furnizate. Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că raportul CITI nu a evaluat noua garanție FCR din perspectiva unui investitor privat în economia de piață și nu a luat în considerare impactul unor eventuale scenarii alternative bazate pe ipoteze mai puțin optimiste (inclusiv situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată) asupra analizei randamentului. În această privință, Comisia a observat că raportul CITI atribuie o probabilitate zero eventualității ca SAS să cunoască situații de neîndeplinire a obligațiilor de plată în următorii trei ani, părând în acest mod să subestimeze riscul.

| (36) | Având în vedere considerațiile expuse mai sus, Comisia nu a putut exclude posibilitatea ca participarea statelor la noua FCR să fi constituit un avantaj în favoarea SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere considerațiile expuse mai sus, Comisia nu a putut exclude posibilitatea ca participarea statelor la noua FCR să fi constituit un avantaj în favoarea SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (37) | În ultimul rând, dacă noua FCR ar fi presupus acordarea unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu posibilitatea ca noua FCR să fie considerată compatibilă cu piața internă. În această privință, Comisia a încercat să stabilească dacă poate fi invocat unul dintre posibilele argumente în favoarea compatibilității prevăzute de TFUE. Având în vedere caracterul măsurii și dificultățile întâmpinate de SAS, Comisia a constatat că singurele criterii pertinente au părut să fie cele referitoare la ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, pe baza Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (24) („liniile directoare S&R”). Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că condițiile referitoare la ajutoarele pentru salvare și restructurare prevăzute în liniile directoare S&R nu au părut să fie îndeplinite. |
| --- | --- |

(37)

În ultimul rând, dacă noua FCR ar fi presupus acordarea unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia și-a exprimat îndoiala în legătură cu posibilitatea ca noua FCR să fie considerată compatibilă cu piața internă. În această privință, Comisia a încercat să stabilească dacă poate fi invocat unul dintre posibilele argumente în favoarea compatibilității prevăzute de TFUE. Având în vedere caracterul măsurii și dificultățile întâmpinate de SAS, Comisia a constatat că singurele criterii pertinente au părut să fie cele referitoare la ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, prevăzute la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, pe baza Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (24) („liniile directoare S&R”). Cu toate acestea, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că condițiile referitoare la ajutoarele pentru salvare și restructurare prevăzute în liniile directoare S&R nu au părut să fie îndeplinite.

6.   OBSERVAȚII PRIVIND DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

6.1.   Observații formulate de Danemarca și Suedia

| (38) | Danemarca și Suedia susțin că participarea lor la noua FCR este conformă cu condițiile de piață, întrucât au participat la facilitatea menționată pari passu, împreună cu băncile și KAW, ceea ce exclude existența unui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(38)

Danemarca și Suedia susțin că participarea lor la noua FCR este conformă cu condițiile de piață, întrucât au participat la facilitatea menționată pari passu, împreună cu băncile și KAW, ceea ce exclude existența unui ajutor de stat.

| (39) | Danemarca și Suedia susțin că SAS nu a utilizat niciodată FCR anterioară în perioada în care au avut loc negocierile privind noua FCR. Cele două state iau act de modificările aduse FCR anterioare în martie 2012, prin care s-au prevăzut condiții de utilizare și mai stricte, și susțin că, datorită acestora, de la sfârșitul lunii iunie 2012, băncile au fost în măsură să respingă orice cerere de tragere prezentată de SAS. Suma utilizată din FCR a fost rambursată integral de SAS în martie 2012 și, începând din acel moment, SAS nu a mai efectuat nicio tragere din FCR anterioară. Prin urmare, s-ar putea aprecia pe baza unor argumente rezonabile că băncile respective sunt investitori „exteriori” care participă la noua FCR în condiții de egalitate cu statele (25), fără a fi supuse unei expuneri negarantate semnificative față de SAS (26). |
| --- | --- |

(39)

Danemarca și Suedia susțin că SAS nu a utilizat niciodată FCR anterioară în perioada în care au avut loc negocierile privind noua FCR. Cele două state iau act de modificările aduse FCR anterioare în martie 2012, prin care s-au prevăzut condiții de utilizare și mai stricte, și susțin că, datorită acestora, de la sfârșitul lunii iunie 2012, băncile au fost în măsură să respingă orice cerere de tragere prezentată de SAS. Suma utilizată din FCR a fost rambursată integral de SAS în martie 2012 și, începând din acel moment, SAS nu a mai efectuat nicio tragere din FCR anterioară. Prin urmare, s-ar putea aprecia pe baza unor argumente rezonabile că băncile respective sunt investitori „exteriori” care participă la noua FCR în condiții de egalitate cu statele (25), fără a fi supuse unei expuneri negarantate semnificative față de SAS (26).

| (40) | În ceea ce privește participarea KAW la noua FCR împreună cu băncile, autoritățile daneze și suedeze sunt de părere că expunerea economică a KAW față de SEB era limitată și nu ar fi putut influența decizia KAW de a participa la noua FCR. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește participarea KAW la noua FCR împreună cu băncile, autoritățile daneze și suedeze sunt de părere că expunerea economică a KAW față de SEB era limitată și nu ar fi putut influența decizia KAW de a participa la noua FCR.

| (41) | Mai mult decât atât, Danemarca și Suedia susțin că Planul 4XNG era realist și ar putea fi pus în aplicare cu succes. Acestea susțin că toate aspectele și ipotezele, inclusiv cele legate de previziunile în materie de venituri („RASK”) (27), de măsurile de reducere a costurilor și de cesiunile planificate, au fost examinate cu atenție, pentru a îndeplini obiectivele financiare ale Planului 4XNG pentru perioada 2014-2015. În plus, Planul 4XNG, — împreună cu toate ipotezele pe care s-a bazat –, a fost examinat îndeaproape atât de consilierii financiari externi ai statelor (Goldman Sachs), cât și de cei ai băncilor ([...]) și a fost adaptat astfel încât să țină seama de observațiile și recomandările formulate de consilierii respectivi. De asemenea, cele două state subliniază că, în perioada în care s-au decis să participe la noua FCR, previziunea potrivit căreia planul avea să fie pus în aplicare cu succes s-a bazat pe faptul că încheierea unor noi acorduri sindicale a constituit o condiție prealabilă pentru noua FCR. În plus, potrivit Danemarcei și Suediei, evoluțiile survenite între decembrie 2012 și anularea noii FCR, la 4 martie 2014, au demonstrat că planul era pe cale să atingă rezultatele preconizate (28). |
| --- | --- |

(41)

Mai mult decât atât, Danemarca și Suedia susțin că Planul 4XNG era realist și ar putea fi pus în aplicare cu succes. Acestea susțin că toate aspectele și ipotezele, inclusiv cele legate de previziunile în materie de venituri („RASK”) (27), de măsurile de reducere a costurilor și de cesiunile planificate, au fost examinate cu atenție, pentru a îndeplini obiectivele financiare ale Planului 4XNG pentru perioada 2014-2015. În plus, Planul 4XNG, — împreună cu toate ipotezele pe care s-a bazat –, a fost examinat îndeaproape atât de consilierii financiari externi ai statelor (Goldman Sachs), cât și de cei ai băncilor ([...]) și a fost adaptat astfel încât să țină seama de observațiile și recomandările formulate de consilierii respectivi. De asemenea, cele două state subliniază că, în perioada în care s-au decis să participe la noua FCR, previziunea potrivit căreia planul avea să fie pus în aplicare cu succes s-a bazat pe faptul că încheierea unor noi acorduri sindicale a constituit o condiție prealabilă pentru noua FCR. În plus, potrivit Danemarcei și Suediei, evoluțiile survenite între decembrie 2012 și anularea noii FCR, la 4 martie 2014, au demonstrat că planul era pe cale să atingă rezultatele preconizate (28).

| (42) | În ceea ce privește clauzele și condițiile noii FCR, Danemarca și Suedia susțin că acestea au fost conforme cu condițiile normale de piață, întrucât erau similare cu condițiile aplicate în cazul unor tranzacții comparabile, iar noua FCR a prevăzut, de asemenea, comisioane în avans mai mari și condiții mai stricte cu privire la trageri decât majoritatea tranzacțiilor analizate. În ceea ce privește pachetul de mecanisme de garantare, Danemarca și Suedia afirmă că riscurile financiare efective asumate de băncile creditoare au fost neglijabile, deoarece garanțiile au avut o valoare estimată care a depășit în mod evident volumul facilității A. Prin urmare, într-un scenariu de lichidare, toate creanțele băncilor creditoare ar fi satisfăcute de mecanismele de garantare sau de alte active ale SAS care ar putea fi vândute, cum ar fi [...], acțiunile deținute la [...] etc. În sprijinul elementelor enumerate mai sus poate fi invocată și anularea efectivă a unei părți importante din angajamentele asumate în cadrul facilității A în prima jumătate a anului 2013. Potrivit Danemarcei și a Suediei, în acest mod se demonstrează că băncile au acționat într-un spirit comercial și cu prudență atunci când au decis să participe împreună cu statele și KAW la noua FCR. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește clauzele și condițiile noii FCR, Danemarca și Suedia susțin că acestea au fost conforme cu condițiile normale de piață, întrucât erau similare cu condițiile aplicate în cazul unor tranzacții comparabile, iar noua FCR a prevăzut, de asemenea, comisioane în avans mai mari și condiții mai stricte cu privire la trageri decât majoritatea tranzacțiilor analizate. În ceea ce privește pachetul de mecanisme de garantare, Danemarca și Suedia afirmă că riscurile financiare efective asumate de băncile creditoare au fost neglijabile, deoarece garanțiile au avut o valoare estimată care a depășit în mod evident volumul facilității A. Prin urmare, într-un scenariu de lichidare, toate creanțele băncilor creditoare ar fi satisfăcute de mecanismele de garantare sau de alte active ale SAS care ar putea fi vândute, cum ar fi [...], acțiunile deținute la [...] etc. În sprijinul elementelor enumerate mai sus poate fi invocată și anularea efectivă a unei părți importante din angajamentele asumate în cadrul facilității A în prima jumătate a anului 2013. Potrivit Danemarcei și a Suediei, în acest mod se demonstrează că băncile au acționat într-un spirit comercial și cu prudență atunci când au decis să participe împreună cu statele și KAW la noua FCR.

| (43) | În cele din urmă, Danemarca și Suedia au raportat că creditorii FCR au beneficiat de un randament ridicat al participării la noua FCR, fără ca SAS să fi fost nevoită să efectueze trageri din această facilitate. În acest mod, s-ar putea argumenta punctul de vedere potrivit căruia participarea statelor la noua FCR împreună cu KAW a avut loc în deplină conformitate cu principiul IPP. |
| --- | --- |

(43)

În cele din urmă, Danemarca și Suedia au raportat că creditorii FCR au beneficiat de un randament ridicat al participării la noua FCR, fără ca SAS să fi fost nevoită să efectueze trageri din această facilitate. În acest mod, s-ar putea argumenta punctul de vedere potrivit căruia participarea statelor la noua FCR împreună cu KAW a avut loc în deplină conformitate cu principiul IPP.

6.2.   Observațiile prezentate de grupul SAS

| (44) | Grupul SAS susține că statele au participat la noua FCR în calitatea lor de acționari, și nu în calitate de autorități publice. Pornind de la această premisă, participarea la un astfel de instrument era preferabilă unui aport de capitaluri proprii, având în vedere veniturile considerabile obținute de acționari/creditori sub formă de comisioane, precum și creșterea preconizată a valorii acțiunilor. |
| --- | --- |

(44)

Grupul SAS susține că statele au participat la noua FCR în calitatea lor de acționari, și nu în calitate de autorități publice. Pornind de la această premisă, participarea la un astfel de instrument era preferabilă unui aport de capitaluri proprii, având în vedere veniturile considerabile obținute de acționari/creditori sub formă de comisioane, precum și creșterea preconizată a valorii acțiunilor.

| (45) | În ceea ce privește testul pari passu, grupul SAS afirmă că cerințele acestuia au fost îndeplinite, deoarece băncile nu aveau expuneri față de SAS și, prin urmare, ar trebui tratate în calitate de investitori „exteriori”. În plus, participarea statelor la noua FCR nu a influențat comportamentul băncilor, deoarece solicitarea ca acționarii să participe la noua FCR a venit din partea SAS, și nu din partea băncilor. În plus, grupul SAS susține că băncile au decis să participe la noua FCR în condiții de egalitate cu statele și KAW, bazându-se pe rezultatele foarte bune ale analizei raportului dintre riscuri și venituri. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește testul pari passu, grupul SAS afirmă că cerințele acestuia au fost îndeplinite, deoarece băncile nu aveau expuneri față de SAS și, prin urmare, ar trebui tratate în calitate de investitori „exteriori”. În plus, participarea statelor la noua FCR nu a influențat comportamentul băncilor, deoarece solicitarea ca acționarii să participe la noua FCR a venit din partea SAS, și nu din partea băncilor. În plus, grupul SAS susține că băncile au decis să participe la noua FCR în condiții de egalitate cu statele și KAW, bazându-se pe rezultatele foarte bune ale analizei raportului dintre riscuri și venituri.

| (46) | De asemenea, grupul SAS sprijină afirmația formulată de Danemarca și Suedia potrivit căreia ipotezele care au stat la baza Planului 4XNG erau solide, avansând previziuni foarte realiste în ceea ce privește cei trei vectori principali, și anume creșterea pieței exprimată în ASK, creșterea PIB-ului în intervalul în 2015-2017 și ipoteza că inflația va fi de 0 %. De asemenea, riscurile legate de punerea în aplicare a planului au fost examinate îndeaproape de toate băncile creditoare, punându-se accent în special pe RASK ca indicator-cheie al rentabilității societății. |
| --- | --- |

(46)

De asemenea, grupul SAS sprijină afirmația formulată de Danemarca și Suedia potrivit căreia ipotezele care au stat la baza Planului 4XNG erau solide, avansând previziuni foarte realiste în ceea ce privește cei trei vectori principali, și anume creșterea pieței exprimată în ASK, creșterea PIB-ului în intervalul în 2015-2017 și ipoteza că inflația va fi de 0 %. De asemenea, riscurile legate de punerea în aplicare a planului au fost examinate îndeaproape de toate băncile creditoare, punându-se accent în special pe RASK ca indicator-cheie al rentabilității societății.

| (47) | Grupul SAS argumentează totodată că mecanismele de garantare au fost suficient evaluate și că riscul ca SAS să se afle în incapacitatea de a pune în aplicare Planul 4XNG a fost diminuat. În sprijinul acestei afirmații s-a invocat faptul că realizarea de economii de costuri a constituit o condiție prealabilă impusă creditorilor care au subscris la noua FCR și că încheierea de noi acorduri colective, în noiembrie 2012, a avut o importanță determinantă pentru punerea în aplicare cu succes a planului. |
| --- | --- |

(47)

Grupul SAS argumentează totodată că mecanismele de garantare au fost suficient evaluate și că riscul ca SAS să se afle în incapacitatea de a pune în aplicare Planul 4XNG a fost diminuat. În sprijinul acestei afirmații s-a invocat faptul că realizarea de economii de costuri a constituit o condiție prealabilă impusă creditorilor care au subscris la noua FCR și că încheierea de noi acorduri colective, în noiembrie 2012, a avut o importanță determinantă pentru punerea în aplicare cu succes a planului.

| (48) | Grupul SAS reproșează Comisiei că nu a ținut seama de alternativa falimentului și de faptul că statele ar fi pierdut valoarea participației lor combinate dacă nu ar fi fost pusă la dispoziție noua FCR. În acest context, grupul SAS subliniază că statele au participat la noua FCR în calitatea lor de acționari principali ai SAS, urmărind să obțină un nivel adecvat de randament al investiției lor. |
| --- | --- |

(48)

Grupul SAS reproșează Comisiei că nu a ținut seama de alternativa falimentului și de faptul că statele ar fi pierdut valoarea participației lor combinate dacă nu ar fi fost pusă la dispoziție noua FCR. În acest context, grupul SAS subliniază că statele au participat la noua FCR în calitatea lor de acționari principali ai SAS, urmărind să obțină un nivel adecvat de randament al investiției lor.

| (49) | În ultimul rând, grupul SAS raportează că punerea în aplicare a Planului 4XNG a generat câștiguri înainte de impozitare de 3 miliarde SEK, ceea ce a permis SAS să obțină un rezultat pozitiv la sfârșitul perioadei noiembrie 2012–iulie 2013. |
| --- | --- |

(49)

În ultimul rând, grupul SAS raportează că punerea în aplicare a Planului 4XNG a generat câștiguri înainte de impozitare de 3 miliarde SEK, ceea ce a permis SAS să obțină un rezultat pozitiv la sfârșitul perioadei noiembrie 2012–iulie 2013.

6.3.   Observațiile prezentate de FAM

| (50) | Potrivit FAM, societatea responsabilă cu gestionarea activelor deținute de KAW, decizia acesteia din urmă de a participa la noua FCR a fost luată independent de participația sa la SEB și de expunerea SEB față de SAS. Potrivit argumentației avansate de FAM, KAW nu a deținut o participație majoritară la SEB, neputându-se afirma nici că deține controlul asupra SEB. |
| --- | --- |

(50)

Potrivit FAM, societatea responsabilă cu gestionarea activelor deținute de KAW, decizia acesteia din urmă de a participa la noua FCR a fost luată independent de participația sa la SEB și de expunerea SEB față de SAS. Potrivit argumentației avansate de FAM, KAW nu a deținut o participație majoritară la SEB, neputându-se afirma nici că deține controlul asupra SEB.

| (51) | FAM a examinat Planul 4XNG, riscurile financiare și mecanismele de garantare aferente și a apreciat că participarea la noua FCR este în interesul KAW. În această privință, FAM a comparat, pe de o parte, perspectiva protejării investiției pe termen lung realizate de KAW în SAS și eventualul randament viitor al investiției respective, precum și valoarea importantă a comisioanelor care ar urma să fie achitate de SAS în cadrul noii FCR și, pe de altă parte, lichidarea SAS, pe care nu a considerat-o drept o opțiune interesantă din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

(51)

FAM a examinat Planul 4XNG, riscurile financiare și mecanismele de garantare aferente și a apreciat că participarea la noua FCR este în interesul KAW. În această privință, FAM a comparat, pe de o parte, perspectiva protejării investiției pe termen lung realizate de KAW în SAS și eventualul randament viitor al investiției respective, precum și valoarea importantă a comisioanelor care ar urma să fie achitate de SAS în cadrul noii FCR și, pe de altă parte, lichidarea SAS, pe care nu a considerat-o drept o opțiune interesantă din punct de vedere economic.

| (52) | De asemenea, FAM este de acord cu afirmația formulată de Danemarca, Suedia și grupul SAS potrivit căreia toate părțile interesate au participat la noua FCR în condiții de egalitate, fără nicio formă de subordonare, drepturi disproporționate în ceea ce privește garanțiile sau alte condiții asimetrice. Decizia de a participa la noua FCR s-a bazat pe o analiză aprofundată a perspectivelor de rentabilitate ale unei societăți SAS puternice și competitive în viitor. |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, FAM este de acord cu afirmația formulată de Danemarca, Suedia și grupul SAS potrivit căreia toate părțile interesate au participat la noua FCR în condiții de egalitate, fără nicio formă de subordonare, drepturi disproporționate în ceea ce privește garanțiile sau alte condiții asimetrice. Decizia de a participa la noua FCR s-a bazat pe o analiză aprofundată a perspectivelor de rentabilitate ale unei societăți SAS puternice și competitive în viitor.

| (53) | În ultimul rând, FAM este de acord cu opinia exprimată de Danemarca și Suedia, potrivit căreia decizia băncilor creditoare de a participa la noua FCR s-a bazat pe considerații de ordin comercial, în condițiile în care băncile nu erau expuse decât la un nivel teoretic în cadrul FCR anterioare. FAM susține că motivația băncilor de a participa la noua FCR era mai slabă chiar și decât cea a statelor și a KAW, deoarece acestea din urmă s-ar fi putut baza pe o creștere a prețurilor acțiunilor. Prin urmare, FAM susține că condițiile prevăzute de testul pari passu trebuie să fie considerate îndeplinite. |
| --- | --- |

(53)

În ultimul rând, FAM este de acord cu opinia exprimată de Danemarca și Suedia, potrivit căreia decizia băncilor creditoare de a participa la noua FCR s-a bazat pe considerații de ordin comercial, în condițiile în care băncile nu erau expuse decât la un nivel teoretic în cadrul FCR anterioare. FAM susține că motivația băncilor de a participa la noua FCR era mai slabă chiar și decât cea a statelor și a KAW, deoarece acestea din urmă s-ar fi putut baza pe o creștere a prețurilor acțiunilor. Prin urmare, FAM susține că condițiile prevăzute de testul pari passu trebuie să fie considerate îndeplinite.

7.   EVALUAREA MĂSURII

7.1.   Existența unui ajutor de stat

| (54) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(54)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (55) | Astfel, conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj acordat în mod direct sau indirect, finanțat din resursele de stat, acordat de statul însuși sau de orice organism intermediar care acționează în baza prerogativelor ce i-au fost conferite. |
| --- | --- |

(55)

Astfel, conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj acordat în mod direct sau indirect, finanțat din resursele de stat, acordat de statul însuși sau de orice organism intermediar care acționează în baza prerogativelor ce i-au fost conferite.

| (56) | Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. În principiu, resursele de stat sunt resursele unui stat membru și ale autorităților sale publice, precum și resursele întreprinderilor publice asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă. |
| --- | --- |

(56)

Pentru a constitui ajutor de stat, o măsură trebuie să provină din resurse de stat și trebuie să fie imputabilă statului. În principiu, resursele de stat sunt resursele unui stat membru și ale autorităților sale publice, precum și resursele întreprinderilor publice asupra cărora autoritățile publice pot exercita, direct sau indirect, o influență dominantă.

| (57) | Este incontestabil că măsura în cauză a presupus resurse de stat, întrucât a fost finanțată din resurse care provin de la bugetele statelor, și că a fost imputabilă statului. Se poate constata, mai ales, că parlamentele Danemarcei și Suediei au aprobat participarea guvernelor celor două state la noua FCR (a se vedea considerentul 30). |
| --- | --- |

(57)

Este incontestabil că măsura în cauză a presupus resurse de stat, întrucât a fost finanțată din resurse care provin de la bugetele statelor, și că a fost imputabilă statului. Se poate constata, mai ales, că parlamentele Danemarcei și Suediei au aprobat participarea guvernelor celor două state la noua FCR (a se vedea considerentul 30).

| (58) | Măsura în cauză trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să fie de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(58)

Măsura în cauză trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să fie de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (59) | Potrivit unei jurisprudențe constante, atunci când ajutorul financiar acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi care concurează în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii, există cel puțin un efect potențial asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și asupra concurenței (29). În această privință, Comisia este de părere că orice eventual avantaj economic acordat SAS prin intermediul unor resurse de stat ar îndeplini această condiție. SAS este în concurență cu alte companii aeriene din Uniunea Europeană și din SEE, mai ales de când a intrat în vigoare cea de a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („cel de al treilea pachet”), la 1 ianuarie 1993 (30). În plus, pentru călătorii pe distanțe relativ mici în interiorul UE, deplasările cu avionul sunt în concurență cu transportul rutier și feroviar, transportatorii rutieri și feroviari putând fi, astfel, afectați. |
| --- | --- |

(59)

Potrivit unei jurisprudențe constante, atunci când ajutorul financiar acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi față de alte întreprinderi care concurează în cadrul schimburilor comerciale din interiorul Uniunii, există cel puțin un efect potențial asupra schimburilor comerciale dintre statele membre și asupra concurenței (29). În această privință, Comisia este de părere că orice eventual avantaj economic acordat SAS prin intermediul unor resurse de stat ar îndeplini această condiție. SAS este în concurență cu alte companii aeriene din Uniunea Europeană și din SEE, mai ales de când a intrat în vigoare cea de a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („cel de al treilea pachet”), la 1 ianuarie 1993 (30). În plus, pentru călătorii pe distanțe relativ mici în interiorul UE, deplasările cu avionul sunt în concurență cu transportul rutier și feroviar, transportatorii rutieri și feroviari putând fi, astfel, afectați.

| (60) | Astfel, singurul criteriu al noțiunii de ajutor de stat care poate fi luat în considerare se referă la eventualitatea ca, prin această măsură, să se fi acordat un avantaj economic necuvenit societății SAS. |
| --- | --- |

(60)

Astfel, singurul criteriu al noțiunii de ajutor de stat care poate fi luat în considerare se referă la eventualitatea ca, prin această măsură, să se fi acordat un avantaj economic necuvenit societății SAS.

| (61) | Având în vedere anularea noii FCR începând cu 4 martie 2014, Comisia a analizat dacă prin noua FCR a fost acordat un avantaj economic selectiv necuvenit societății SAS din momentul înființării sale, în 2012, până la anularea facilității, în 2014. |
| --- | --- |

(61)

Având în vedere anularea noii FCR începând cu 4 martie 2014, Comisia a analizat dacă prin noua FCR a fost acordat un avantaj economic selectiv necuvenit societății SAS din momentul înființării sale, în 2012, până la anularea facilității, în 2014.

7.2.   Avantaj economic în favoarea SAS

| (62) | Pentru a stabili dacă s-a acordat un ajutor de stat în favoarea SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia va analiza dacă acest transportator aerian a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. În acest scop, Comisia aplică testul investitorului privat în economia de piață, conform căruia nu ar exista niciun ajutor de stat dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat de o anvergură comparabilă cu organismele relevante din sectorul public și care își desfășoară activitatea în condiții de piață normale, într-o economie de piață, ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsura în cauză. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a stabili dacă s-a acordat un ajutor de stat în favoarea SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, Comisia va analiza dacă acest transportator aerian a beneficiat de un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. În acest scop, Comisia aplică testul investitorului privat în economia de piață, conform căruia nu ar exista niciun ajutor de stat dacă, în circumstanțe similare, un investitor privat de o anvergură comparabilă cu organismele relevante din sectorul public și care își desfășoară activitatea în condiții de piață normale, într-o economie de piață, ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsura în cauză.

| (63) | Prin urmare, potrivit acestui test, Comisia trebuie să analizeze dacă un investitor privat ar fi putut încheia în aceleași condiții tranzacția care face obiectul evaluării. Atitudinea investitorului privat ipotetic este cea a unui investitor prudent care urmărește să își maximizeze profitul, însă este prudent în ceea ce privește nivelul de risc acceptabil pentru o anumită rată a rentabilității (31). |
| --- | --- |

(63)

Prin urmare, potrivit acestui test, Comisia trebuie să analizeze dacă un investitor privat ar fi putut încheia în aceleași condiții tranzacția care face obiectul evaluării. Atitudinea investitorului privat ipotetic este cea a unui investitor prudent care urmărește să își maximizeze profitul, însă este prudent în ceea ce privește nivelul de risc acceptabil pentru o anumită rată a rentabilității (31).

| (64) | În principiu, o contribuție din fonduri publice nu presupune acordarea unui ajutor de stat în cazul în care are loc în același timp cu o contribuție importantă de capital din partea unui investitor privat realizată în circumstanțe comparabile și conform unor condiții comparabile (pari passu) (32). |
| --- | --- |

(64)

În principiu, o contribuție din fonduri publice nu presupune acordarea unui ajutor de stat în cazul în care are loc în același timp cu o contribuție importantă de capital din partea unui investitor privat realizată în circumstanțe comparabile și conform unor condiții comparabile (pari passu) (32).

7.2.1.   Participarea pari passu a statelor, a KAW și a băncilor la noua FCR

| (65) | Comisia constată că băncile creditoare participante la noua FCR au participat și la FCR anterioară. Noua FCR a condus totuși la creșterea expunerii la SAS a statelor, întrucât băncile și-au diminuat contribuția cu aproximativ jumătate (de la 366 milioane EUR la circa 200 milioane EUR) și, prin urmare, și-au redus cu aproximativ 50 % expunerea generală față de SAS prin intermediul FCR existente. Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia, în cadrul deciziei de inițiere a procedurii, și-a exprimat îndoiala în legătură cu posibilitatea ca cerințele testului pari passu să fi fost îndeplinite, întrucât, după toate aparențele, statele și băncile nu s-au aflat în situații comparabile. |
| --- | --- |

(65)

Comisia constată că băncile creditoare participante la noua FCR au participat și la FCR anterioară. Noua FCR a condus totuși la creșterea expunerii la SAS a statelor, întrucât băncile și-au diminuat contribuția cu aproximativ jumătate (de la 366 milioane EUR la circa 200 milioane EUR) și, prin urmare, și-au redus cu aproximativ 50 % expunerea generală față de SAS prin intermediul FCR existente. Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia, în cadrul deciziei de inițiere a procedurii, și-a exprimat îndoiala în legătură cu posibilitatea ca cerințele testului pari passu să fi fost îndeplinite, întrucât, după toate aparențele, statele și băncile nu s-au aflat în situații comparabile.

| (66) | Danemarca, Suedia și grupul SAS susțin că băncile creditoare nu aveau nicio expunere prin intermediul FCR anterioare atunci când și-au negociat participarea la noua FCR. Prin urmare, băncile ar fi trebuit considerate ca fiind investitori „exteriori”, aflați într-o situație comparabilă cu statele și KAW. |
| --- | --- |

(66)

Danemarca, Suedia și grupul SAS susțin că băncile creditoare nu aveau nicio expunere prin intermediul FCR anterioare atunci când și-au negociat participarea la noua FCR. Prin urmare, băncile ar fi trebuit considerate ca fiind investitori „exteriori”, aflați într-o situație comparabilă cu statele și KAW.

| (67) | Comisia constată că SAS utilizase în totalitate FCR anterioară în ianuarie 2012 (a se vedea considerentul 20). Printre modificările aduse FCR anterioare în martie 2012 s-a numărat, într-adevăr, și o condiție potrivit căreia suma utilizată trebuia rambursată în totalitate și imediat. Sumele au fost rambursate integral în martie 2012, iar în urma modificărilor aduse FCR anterioare, adoptate în aceeași lună, condițiile în care SAS poate efectua trageri din facilitate au devenit extrem de stricte (33). De asemenea, SAS a fost obligată să prezinte un plan de recapitalizare până în iunie 2012, plan care a trebuit să fie aprobat de Consiliul de administrație, precum și de state și de KAW, în calitate de principali acționari. Acest plan a fost, inițial, respins de bănci. Abia în noiembrie 2012, după ce au examinat și revizuit cu atenție Planul 4XNG, statele au decis să participe la noua FCR, urmate de bănci. |
| --- | --- |

(67)

Comisia constată că SAS utilizase în totalitate FCR anterioară în ianuarie 2012 (a se vedea considerentul 20). Printre modificările aduse FCR anterioare în martie 2012 s-a numărat, într-adevăr, și o condiție potrivit căreia suma utilizată trebuia rambursată în totalitate și imediat. Sumele au fost rambursate integral în martie 2012, iar în urma modificărilor aduse FCR anterioare, adoptate în aceeași lună, condițiile în care SAS poate efectua trageri din facilitate au devenit extrem de stricte (33). De asemenea, SAS a fost obligată să prezinte un plan de recapitalizare până în iunie 2012, plan care a trebuit să fie aprobat de Consiliul de administrație, precum și de state și de KAW, în calitate de principali acționari. Acest plan a fost, inițial, respins de bănci. Abia în noiembrie 2012, după ce au examinat și revizuit cu atenție Planul 4XNG, statele au decis să participe la noua FCR, urmate de bănci.

| (68) | Drept urmare, autoritățile daneze și suedeze, precum și grupul SAS susțin că, în realitate, SAS a fost împiedicată efectiv să solicite utilizarea FCR anterioare. Conștiente de această situație, băncile au trebuit să decidă dacă participă în continuare la FCR anterioară, până la expirarea sa în iunie 2013, sau participă la noua FCR în condiții de egalitate cu statele și KAW, în pofida faptului că, pentru state și KAW, în calitate de acționari, participarea cu scopul de a obține, ca urmare a punerii în aplicare a Planului 4XNG, o posibilă creștere a valorii acțiunilor deținute oferea stimulente mai importante. |
| --- | --- |

(68)

Drept urmare, autoritățile daneze și suedeze, precum și grupul SAS susțin că, în realitate, SAS a fost împiedicată efectiv să solicite utilizarea FCR anterioare. Conștiente de această situație, băncile au trebuit să decidă dacă participă în continuare la FCR anterioară, până la expirarea sa în iunie 2013, sau participă la noua FCR în condiții de egalitate cu statele și KAW, în pofida faptului că, pentru state și KAW, în calitate de acționari, participarea cu scopul de a obține, ca urmare a punerii în aplicare a Planului 4XNG, o posibilă creștere a valorii acțiunilor deținute oferea stimulente mai importante.

| (69) | Deși consideră că este probabil ca băncile, cel puțin cele care nu aveau nicio altă expunere bilaterală negarantată față de SAS, să nu fi fost expuse într-o măsură importantă la FCR anterioară la momentul în care s-a luat decizia de a participa la noua FCR, Comisia apreciază, de asemenea, că exista încă riscul ca SAS să fi putut îndeplini condițiile de tragere înainte să fie introdusă noua FCR. Faptul că acest lucru nu s-a întâmplat și că FCR anterioară nu a fost utilizată după ce a fost rambursată integral în martie 2012 este lipsit de relevanță în această privință. Din aceste elemente reiese că băncile erau expuse la SAS, într-o anumită măsură, prin intermediul FCR anterioare, ceea ce nu a fost cazul statelor (și nici al KAW). Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul avansat de autoritățile daneze și suedeze potrivit căruia băncile au participat la noua FCR în calitate de „investitori externi”, deși erau expuse prin intermediul FCR anterioare. |
| --- | --- |

(69)

Deși consideră că este probabil ca băncile, cel puțin cele care nu aveau nicio altă expunere bilaterală negarantată față de SAS, să nu fi fost expuse într-o măsură importantă la FCR anterioară la momentul în care s-a luat decizia de a participa la noua FCR, Comisia apreciază, de asemenea, că exista încă riscul ca SAS să fi putut îndeplini condițiile de tragere înainte să fie introdusă noua FCR. Faptul că acest lucru nu s-a întâmplat și că FCR anterioară nu a fost utilizată după ce a fost rambursată integral în martie 2012 este lipsit de relevanță în această privință. Din aceste elemente reiese că băncile erau expuse la SAS, într-o anumită măsură, prin intermediul FCR anterioare, ceea ce nu a fost cazul statelor (și nici al KAW). Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul avansat de autoritățile daneze și suedeze potrivit căruia băncile au participat la noua FCR în calitate de „investitori externi”, deși erau expuse prin intermediul FCR anterioare.

| (70) | În plus, Comisia nu poate fi de acord cu Danemarca și Suedia că expunerea unora dintre bănci sub formă de facilități bilaterale legate de FCR anterioară (34) nu a prezentat niciun risc financiar pentru bănci în perioada de negociere a noii FCR, în măsura în care din aceste facilități nu se puteau efectua trageri decât dacă vechea FCR ar fi fost utilizată în totalitate. După cum s-a menționat mai sus, a existat un risc, chiar dacă acesta era, într-adevăr, mic, să poată fi îndeplinite condițiile de tragere, în ciuda faptului că, în urma modificărilor aduse în martie 2012 și a introducerii unor condiții stricte, probabilitatea ca SAS să efectueze trageri din FCR anterioară era foarte scăzută. |
| --- | --- |

(70)

În plus, Comisia nu poate fi de acord cu Danemarca și Suedia că expunerea unora dintre bănci sub formă de facilități bilaterale legate de FCR anterioară (34) nu a prezentat niciun risc financiar pentru bănci în perioada de negociere a noii FCR, în măsura în care din aceste facilități nu se puteau efectua trageri decât dacă vechea FCR ar fi fost utilizată în totalitate. După cum s-a menționat mai sus, a existat un risc, chiar dacă acesta era, într-adevăr, mic, să poată fi îndeplinite condițiile de tragere, în ciuda faptului că, în urma modificărilor aduse în martie 2012 și a introducerii unor condiții stricte, probabilitatea ca SAS să efectueze trageri din FCR anterioară era foarte scăzută.

| (71) | În plus, se pare că unele bănci au avut și alte expuneri față de SAS. De exemplu, pe lângă participarea la FCR anterioară, [...] avea, la 30 septembrie 2012, o expunere bilaterală negarantată (și nefolosită) față de SAS în valoare de [200-600] de milioane SEK, precum și o expunere negarantată la riscuri legate de cardurile de credit în valoare de [500-900] de milioane SEK. Prin urmare, [...] ar fi putut fi responsabilă de acoperirea eventualelor costuri legate de acordarea de rambursări clienților în cazul în care SAS ar fi anulat zborurile respective. Deși această expunere negarantată la riscuri legate de cardurile de credit reprezenta [02] % din portofoliul de credite al [...], care totaliza aproximativ [1 000-3 000] de miliarde SEK, ea constituia totuși un risc financiar și, prin urmare, nu se poate accepta afirmația potrivit căreia [...] se afla într-o situație comparabilă cu cea a statelor atunci când a decis să participe la noua FCR. |
| --- | --- |

(71)

În plus, se pare că unele bănci au avut și alte expuneri față de SAS. De exemplu, pe lângă participarea la FCR anterioară, [...] avea, la 30 septembrie 2012, o expunere bilaterală negarantată (și nefolosită) față de SAS în valoare de [200-600] de milioane SEK, precum și o expunere negarantată la riscuri legate de cardurile de credit în valoare de [500-900] de milioane SEK. Prin urmare, [...] ar fi putut fi responsabilă de acoperirea eventualelor costuri legate de acordarea de rambursări clienților în cazul în care SAS ar fi anulat zborurile respective. Deși această expunere negarantată la riscuri legate de cardurile de credit reprezenta [02] % din portofoliul de credite al [...], care totaliza aproximativ [1 000-3 000] de miliarde SEK, ea constituia totuși un risc financiar și, prin urmare, nu se poate accepta afirmația potrivit căreia [...] se afla într-o situație comparabilă cu cea a statelor atunci când a decis să participe la noua FCR.

| (72) | În plus, alte trei bănci aveau expuneri în ceea ce privește facilitățile de finanțare în curs de derulare pentru aparate de zbor (de exemplu, [...]). Deși statele susțin că aceste finanțări erau garantate cu aeronava și nu au reprezentat un risc financiar la adresa băncilor, deoarece respectivele finanțări puteau fi vândute pe piață cu ușurință, acest fapt nu a fost dovedit. Rămâne neclar dacă, în caz de vânzare în regim de urgență a aeronavei, suma totală ar fi fost într-adevăr recuperată. |
| --- | --- |

(72)

În plus, alte trei bănci aveau expuneri în ceea ce privește facilitățile de finanțare în curs de derulare pentru aparate de zbor (de exemplu, [...]). Deși statele susțin că aceste finanțări erau garantate cu aeronava și nu au reprezentat un risc financiar la adresa băncilor, deoarece respectivele finanțări puteau fi vândute pe piață cu ușurință, acest fapt nu a fost dovedit. Rămâne neclar dacă, în caz de vânzare în regim de urgență a aeronavei, suma totală ar fi fost într-adevăr recuperată.

| (73) | Mai mult decât atât, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia s-a întrebat dacă comportamentul băncilor ar fi putut fi influențat de modul în care au procedat statele, având în vedere sprijinul financiar acordat în mod continuu companiei aeriene în anii anteriori (de exemplu, emisiunile de drepturi de subscriere din 2009 și 2010). În plus, băncile erau dispuse să participe la noua FCR numai cu condiția ca statele să participe la aceasta, după cum s-a explicat la considerentele 23 și 24 de mai sus. |
| --- | --- |

(73)

Mai mult decât atât, în decizia de inițiere a procedurii, Comisia s-a întrebat dacă comportamentul băncilor ar fi putut fi influențat de modul în care au procedat statele, având în vedere sprijinul financiar acordat în mod continuu companiei aeriene în anii anteriori (de exemplu, emisiunile de drepturi de subscriere din 2009 și 2010). În plus, băncile erau dispuse să participe la noua FCR numai cu condiția ca statele să participe la aceasta, după cum s-a explicat la considerentele 23 și 24 de mai sus.

| (74) | În principiu, Comisia consideră că condiția pari passu nu poate fi aplicabilă în cazurile în care implicarea statelor constituie o cerință strictă pentru ca operatorii privați să participe la tranzacție. |
| --- | --- |

(74)

În principiu, Comisia consideră că condiția pari passu nu poate fi aplicabilă în cazurile în care implicarea statelor constituie o cerință strictă pentru ca operatorii privați să participe la tranzacție.

| (75) | În cursul procedurii oficiale de investigare, Danemarca, Suedia și grupul SAS au susținut că, în niciuna dintre etapele negocierilor purtate cu privire la noua FCR, băncile nu s-au considerat „contaminate” de modul în care s-au comportat în trecut statele și de faptul că acestea au fost tot timpul dispuse să sprijine SAS, în ciuda faptului că nu au fost îndeplinite previziunile privind veniturile generate de emisiunile de drepturi de subscriere din 2009 și 2010. |
| --- | --- |

(75)

În cursul procedurii oficiale de investigare, Danemarca, Suedia și grupul SAS au susținut că, în niciuna dintre etapele negocierilor purtate cu privire la noua FCR, băncile nu s-au considerat „contaminate” de modul în care s-au comportat în trecut statele și de faptul că acestea au fost tot timpul dispuse să sprijine SAS, în ciuda faptului că nu au fost îndeplinite previziunile privind veniturile generate de emisiunile de drepturi de subscriere din 2009 și 2010.

| (76) | Comisia nu poate exclude posibilitatea ca operatorii privați să nu fi fost dispuși să investească într-o întreprindere care afișează un astfel de bilanț al rezultatelor și în legătură cu care nu se pot realiza previziuni realizabile, decât dacă statele ar fi participat la rândul lor. În același timp, Comisia nu poate exclude nici faptul că statele, care au refuzat să furnizeze noi capitaluri proprii și să participe la o FCR subordonată, nu mai erau dispuse să contribuie cu fonduri suplimentare la SAS. În pofida acestor considerații, Comisia își menține scepticismul cu privire la faptul că participarea statelor la noua FCR s-ar fi realizat în condiții pari passu cu băncile creditoare, având în vedere că, drept consecință a participării statelor, băncile și-au redus expunerea generală față de SAS cu aproximativ 50 %, în timp ce statele și-au crescut expunerea față de SAS. |
| --- | --- |

(76)

Comisia nu poate exclude posibilitatea ca operatorii privați să nu fi fost dispuși să investească într-o întreprindere care afișează un astfel de bilanț al rezultatelor și în legătură cu care nu se pot realiza previziuni realizabile, decât dacă statele ar fi participat la rândul lor. În același timp, Comisia nu poate exclude nici faptul că statele, care au refuzat să furnizeze noi capitaluri proprii și să participe la o FCR subordonată, nu mai erau dispuse să contribuie cu fonduri suplimentare la SAS. În pofida acestor considerații, Comisia își menține scepticismul cu privire la faptul că participarea statelor la noua FCR s-ar fi realizat în condiții pari passu cu băncile creditoare, având în vedere că, drept consecință a participării statelor, băncile și-au redus expunerea generală față de SAS cu aproximativ 50 %, în timp ce statele și-au crescut expunerea față de SAS.

| (77) | În ceea ce privește posibilitatea ca comportamentul KAW să poată fi considerat drept un punct de referință pentru a stabili comportamentul unui investitor privat, procedura formală de investigare a evidențiat că expunerea KAW față de SAS prin intermediul acțiunilor deținute la SEB a fost inferioară celei indicate în decizia de inițiere a procedurii. Ținând seama de faptul că, în prezent, KAW a devenit un simplu acționar minoritar la SEB și că expunerea SEB față de SAS a fost limitată, s-ar putea argumenta că participarea KAW la noua FCR a fost motivată de perspectiva profitabilității investiției. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește posibilitatea ca comportamentul KAW să poată fi considerat drept un punct de referință pentru a stabili comportamentul unui investitor privat, procedura formală de investigare a evidențiat că expunerea KAW față de SAS prin intermediul acțiunilor deținute la SEB a fost inferioară celei indicate în decizia de inițiere a procedurii. Ținând seama de faptul că, în prezent, KAW a devenit un simplu acționar minoritar la SEB și că expunerea SEB față de SAS a fost limitată, s-ar putea argumenta că participarea KAW la noua FCR a fost motivată de perspectiva profitabilității investiției.

| (78) | Având în vedere cele de mai sus, procedura oficială de investigare nu i-a permis Comisiei să concluzioneze cu certitudine că operațiunea în cauză a avut loc în condiții pari passu. |
| --- | --- |

(78)

Având în vedere cele de mai sus, procedura oficială de investigare nu i-a permis Comisiei să concluzioneze cu certitudine că operațiunea în cauză a avut loc în condiții pari passu.

| (79) | Fără a ține seama de evaluarea pari passu, Comisia a analizat, de asemenea, dacă participarea statelor la noua RCF ar putea fi considerată rațională din punctul de vedere al unui acționar și dacă respectiva participare ar răspunde testului investitorului privat în economia de piață făcând abstracție de raționamentul pari passu. |
| --- | --- |

(79)

Fără a ține seama de evaluarea pari passu, Comisia a analizat, de asemenea, dacă participarea statelor la noua RCF ar putea fi considerată rațională din punctul de vedere al unui acționar și dacă respectiva participare ar răspunde testului investitorului privat în economia de piață făcând abstracție de raționamentul pari passu.

7.2.2.   Evaluarea participării statelor la RCF în conformitate cu testul investitorului privat în economia de piață

| (80) | Trebuie abordată întrebarea dacă un investitor privat aflat în aceeași situație ca statele, și anume fiind deja acționar la SAS și confruntându-se cu o serie de circumstanțe similare cu cele întâmpinate de state în 2012, ar fi participat la noua FCR conform unor clauze și condiții similare (35). |
| --- | --- |

(80)

Trebuie abordată întrebarea dacă un investitor privat aflat în aceeași situație ca statele, și anume fiind deja acționar la SAS și confruntându-se cu o serie de circumstanțe similare cu cele întâmpinate de state în 2012, ar fi participat la noua FCR conform unor clauze și condiții similare (35).

| (81) | Analizele independente realizate de consultanți financiari externi (și anume Goldman Sachs International și CITI, în calitate de consultanți ai statelor, și [...], în calitate de consultant al creditorilor) înainte de încheierea noii FCR sunt edificatoare în această privință. Conform Danemarcei și Suediei, statele au decis să participe la noua FCR numai după ce consultanții lor externi au examinat îndeaproape Planul 4XNG, iar clauzele și condițiile referitoare la noua FCR au fost adaptate. |
| --- | --- |

(81)

Analizele independente realizate de consultanți financiari externi (și anume Goldman Sachs International și CITI, în calitate de consultanți ai statelor, și [...], în calitate de consultant al creditorilor) înainte de încheierea noii FCR sunt edificatoare în această privință. Conform Danemarcei și Suediei, statele au decis să participe la noua FCR numai după ce consultanții lor externi au examinat îndeaproape Planul 4XNG, iar clauzele și condițiile referitoare la noua FCR au fost adaptate.

| (82) | Deși Comisia, în cadrul deciziei sale de inițiere a procedurii, și-a exprimat anumite rezerve cu privire la sfera abordată de raportul întocmit de CITI, Danemarca și Suedia au oferit clarificări, precizând că decizia lor de a participa la noua FCR s-a bazat pe toate analizele elaborate de consultanții lor financiari și că raportul CITI nu ar trebui, așadar, să fie analizat separat. |
| --- | --- |

(82)

Deși Comisia, în cadrul deciziei sale de inițiere a procedurii, și-a exprimat anumite rezerve cu privire la sfera abordată de raportul întocmit de CITI, Danemarca și Suedia au oferit clarificări, precizând că decizia lor de a participa la noua FCR s-a bazat pe toate analizele elaborate de consultanții lor financiari și că raportul CITI nu ar trebui, așadar, să fie analizat separat.

| (83) | Consultanții financiari au fost însărcinați, printre altele, să prezinte o analiză critică a Planului 4XNG și a noii FCR, precum și a aspectelor sensibile și vulnerabile în această privință. Această analiză a fost realizată în cadrul unor rapoarte succesive, prin trimitere la performanțele anterioare ale SAS și la alte criterii de referință din acest sector de activitate. Consultanții au formulat o serie de recomandări cu privire la strategiile de diminuare a riscurilor atât pentru Planul 4XNG, cât și pentru noua FCR. În concordanță cu aceste recomandări, statele au solicitat o serie de adaptări ale Planului 4XNG (pentru a accelera măsurile de reducere a costurilor și a integra inițiative suplimentare), precum și adaptări ale clauzelor referitoare la noua FCR, astfel încât să se reducă probabilitatea unei trageri. |
| --- | --- |

(83)

Consultanții financiari au fost însărcinați, printre altele, să prezinte o analiză critică a Planului 4XNG și a noii FCR, precum și a aspectelor sensibile și vulnerabile în această privință. Această analiză a fost realizată în cadrul unor rapoarte succesive, prin trimitere la performanțele anterioare ale SAS și la alte criterii de referință din acest sector de activitate. Consultanții au formulat o serie de recomandări cu privire la strategiile de diminuare a riscurilor atât pentru Planul 4XNG, cât și pentru noua FCR. În concordanță cu aceste recomandări, statele au solicitat o serie de adaptări ale Planului 4XNG (pentru a accelera măsurile de reducere a costurilor și a integra inițiative suplimentare), precum și adaptări ale clauzelor referitoare la noua FCR, astfel încât să se reducă probabilitatea unei trageri.

| (84) | La analiza Planului 4XNG, consultanții externi au identificat principalele domenii de risc posibil, inclusiv obiectivele în materie de economii de costuri, cesiuni și presiune în ceea ce privește veniturile per kilometru-loc disponibil, acordându-le o atenție deosebită. Această evaluare a riscurilor a condus, printre altele, la următoarele considerații:






  — | Obiective în materie de reducere a costurilor
  În urma consultanței externe primite, Planul 4XNG a fost modificat și consolidat, astfel încât să includă inițiative vizând reducerea costurilor cu aproximativ [1-4] miliarde SEK pe an (în creștere față de obiectivul inițial de [1-4] miliarde SEK pe an). Stabilindu-se că neîndeplinirea obiectivelor în materie de reducere a costurilor constituie un motiv de îngrijorare, una dintre principalele măsuri de reducere a gradului de risc al Planului 4XNG înainte de finalizarea noii FCR a constituit-o încheierea, în noiembrie 2012, a unor noi acorduri sindicale, care au prevăzut reduceri ale compensațiilor și avantajelor acordate angajaților, precum și modificări ale planului de pensii. În acest mod, s-au obținut economii de costuri directe de aproape [0-3] miliarde SEK pe an, care, la cererea statelor, [...] au trebuit să fie executate cu succes înainte ca noua FCR să poată intra în vigoare. |
| --- | --- | --- |

(84)

La analiza Planului 4XNG, consultanții externi au identificat principalele domenii de risc posibil, inclusiv obiectivele în materie de economii de costuri, cesiuni și presiune în ceea ce privește veniturile per kilometru-loc disponibil, acordându-le o atenție deosebită. Această evaluare a riscurilor a condus, printre altele, la următoarele considerații:

—

Obiective în materie de reducere a costurilor

În urma consultanței externe primite, Planul 4XNG a fost modificat și consolidat, astfel încât să includă inițiative vizând reducerea costurilor cu aproximativ [1-4] miliarde SEK pe an (în creștere față de obiectivul inițial de [1-4] miliarde SEK pe an). Stabilindu-se că neîndeplinirea obiectivelor în materie de reducere a costurilor constituie un motiv de îngrijorare, una dintre principalele măsuri de reducere a gradului de risc al Planului 4XNG înainte de finalizarea noii FCR a constituit-o încheierea, în noiembrie 2012, a unor noi acorduri sindicale, care au prevăzut reduceri ale compensațiilor și avantajelor acordate angajaților, precum și modificări ale planului de pensii. În acest mod, s-au obținut economii de costuri directe de aproape [0-3] miliarde SEK pe an, care, la cererea statelor, [...] au trebuit să fie executate cu succes înainte ca noua FCR să poată intra în vigoare.

| — | Cesiuni
  După ce consultantul financiar extern a contestat ipotezele inițiale privind cesiunile de active și după ce au apărut și noi informații care s-au materializat în timpul procesului, lista definitivă a cesiunilor planificate în Planul 4XNG s-a abătut de la lista prezentată inițial de SAS (36). În cele din urmă, consultantul financiar al statelor a concluzionat că cesiunile (cu o valoare estimată de aproximativ 3,0 miliarde SEK) incluse în versiunea definitivă a Planului 4XNG sunt realizabile în intervalul estimat. În plus, noua FCR a cuprins dispoziții referitoare la calendarul vânzării Widerøe, precum și la alocarea strictă a încasărilor obținute din cesiuni către rambursarea noii FCR. |
| --- | --- |

—

Cesiuni

După ce consultantul financiar extern a contestat ipotezele inițiale privind cesiunile de active și după ce au apărut și noi informații care s-au materializat în timpul procesului, lista definitivă a cesiunilor planificate în Planul 4XNG s-a abătut de la lista prezentată inițial de SAS (36). În cele din urmă, consultantul financiar al statelor a concluzionat că cesiunile (cu o valoare estimată de aproximativ 3,0 miliarde SEK) incluse în versiunea definitivă a Planului 4XNG sunt realizabile în intervalul estimat. În plus, noua FCR a cuprins dispoziții referitoare la calendarul vânzării Widerøe, precum și la alocarea strictă a încasărilor obținute din cesiuni către rambursarea noii FCR.

| — | Presiunea asupra indicatorului RASK
  Au fost evaluate ipotezele de bază reținute cu privire la randament și la presiunea asupra indicatorului RASK și s-a apreciat că respectivele ipoteze sunt rezonabile, având în vedere datele relevante privind tendințele din trecut, previziunile părților terțe și schimbările cunoscute din mediul concurențial de la momentul respectiv. Prin urmare, nu s-a considerat că aceste ipoteze prezentau un risc semnificativ pentru executarea Planului 4XNG. |
| --- | --- |

—

Presiunea asupra indicatorului RASK

Au fost evaluate ipotezele de bază reținute cu privire la randament și la presiunea asupra indicatorului RASK și s-a apreciat că respectivele ipoteze sunt rezonabile, având în vedere datele relevante privind tendințele din trecut, previziunile părților terțe și schimbările cunoscute din mediul concurențial de la momentul respectiv. Prin urmare, nu s-a considerat că aceste ipoteze prezentau un risc semnificativ pentru executarea Planului 4XNG.

| (85) | În ceea ce privește îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii cu privire la caracterul optimist al anumitor factori specifici din Planul 4XNG (de exemplu, creșterea pieței exprimată în locuri pasageri-kilometri disponibile, previziunile referitoare la PIB și inflația de 0 % pentru perioada 2015-2017), informațiile prezentate de Danemarca, Suedia și grupul SAS pe parcursul investigației oficiale indică faptul că aceste estimări au acordat o atenție deosebită principalelor piețe pe care SAS își desfășoară activitățile. S-a ținut seama, în special, de faptul că societatea este expusă mai degrabă față de nordul decât față de sudul Europei, precum și de expunerea acesteia față de piețele din SUA și Asia. Din informațiile comunicate reiese totodată că inflația prin costuri, estimată la 0 % pe an în perioada 2015-2017, este efectul net al unei rate de bază a inflației de 2 % pe an (în conformitate cu nivelul estimat al inflației din UE) și se poate desprinde ipoteza că acest efect ar putea fi neutralizat prin intermediul unor noi măsuri de reducere a costurilor. |
| --- | --- |

(85)

În ceea ce privește îndoielile exprimate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii cu privire la caracterul optimist al anumitor factori specifici din Planul 4XNG (de exemplu, creșterea pieței exprimată în locuri pasageri-kilometri disponibile, previziunile referitoare la PIB și inflația de 0 % pentru perioada 2015-2017), informațiile prezentate de Danemarca, Suedia și grupul SAS pe parcursul investigației oficiale indică faptul că aceste estimări au acordat o atenție deosebită principalelor piețe pe care SAS își desfășoară activitățile. S-a ținut seama, în special, de faptul că societatea este expusă mai degrabă față de nordul decât față de sudul Europei, precum și de expunerea acesteia față de piețele din SUA și Asia. Din informațiile comunicate reiese totodată că inflația prin costuri, estimată la 0 % pe an în perioada 2015-2017, este efectul net al unei rate de bază a inflației de 2 % pe an (în conformitate cu nivelul estimat al inflației din UE) și se poate desprinde ipoteza că acest efect ar putea fi neutralizat prin intermediul unor noi măsuri de reducere a costurilor.

| (86) | În ceea ce privește lipsa unui test de sensibilitate din analiza ratei interne de rentabilitate (RIR) prezentate în raportul CITI (a se vedea considerentul 35), precum și temerile inițiale ale Comisiei legate de posibilele consecințe ale scenariilor mai puțin optimiste, Danemarca și Suedia au transmis Comisiei, în comunicările referitoare la decizia de inițiere a procedurii, informații suplimentare privind anvergura analizei de sensibilitate efectuate. În această privință, Goldman Sachs a prezentat o serie de teste de sensibilitate în timpul elaborării Planului 4XNG, în perioada iunie-septembrie 2012. Într-o analiză revizuită din septembrie 2012 s-a indicat că SAS nu își va epuiza numerarul nici măcar în scenariile de evoluție negativă prezentate, ceea ce înseamnă că, în toate cazurile analizate, soldul de trezorerie al SAS ar rămâne superior limitei inferioare a intervalului de variație al FCR. Cu toate acestea, pentru a se păstra încrederea pieței, s-a considerat că este necesar un mecanism de siguranță pentru lichidități și că FCR constituie în continuare opțiunea cea mai realistă pentru astfel de lichidități de rezervă. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește lipsa unui test de sensibilitate din analiza ratei interne de rentabilitate (RIR) prezentate în raportul CITI (a se vedea considerentul 35), precum și temerile inițiale ale Comisiei legate de posibilele consecințe ale scenariilor mai puțin optimiste, Danemarca și Suedia au transmis Comisiei, în comunicările referitoare la decizia de inițiere a procedurii, informații suplimentare privind anvergura analizei de sensibilitate efectuate. În această privință, Goldman Sachs a prezentat o serie de teste de sensibilitate în timpul elaborării Planului 4XNG, în perioada iunie-septembrie 2012. Într-o analiză revizuită din septembrie 2012 s-a indicat că SAS nu își va epuiza numerarul nici măcar în scenariile de evoluție negativă prezentate, ceea ce înseamnă că, în toate cazurile analizate, soldul de trezorerie al SAS ar rămâne superior limitei inferioare a intervalului de variație al FCR. Cu toate acestea, pentru a se păstra încrederea pieței, s-a considerat că este necesar un mecanism de siguranță pentru lichidități și că FCR constituie în continuare opțiunea cea mai realistă pentru astfel de lichidități de rezervă.

| (87) | Prin urmare, Comisia ia act de analizele financiare succesive realizate în legătură cu Planul 4XNG (inclusiv analizele și testele aprofundate având drept obiect diferitele iterații ale planului). Comisia ia act, de asemenea, de solicitările care au fost adresate de state, în urma analizelor menționate mai sus, de a se reduce riscurile legate de punerea în aplicare și de a se realiza un plan de restructurare consolidat înainte de participarea la noua FCR. Astfel de acțiuni ar părea să fie conforme cu cele ale unui investitor privat prudent. În pofida acestui considerent, este în continuare necesar să se analizeze dacă clauzele și condițiile noii FCR au îndeplinit cerințele pe care le-ar fi acceptat un investitor privat în economia de piață aflat în aceeași situație ca statele, și anume având calitatea de acționar existent al societății. |
| --- | --- |

(87)

Prin urmare, Comisia ia act de analizele financiare succesive realizate în legătură cu Planul 4XNG (inclusiv analizele și testele aprofundate având drept obiect diferitele iterații ale planului). Comisia ia act, de asemenea, de solicitările care au fost adresate de state, în urma analizelor menționate mai sus, de a se reduce riscurile legate de punerea în aplicare și de a se realiza un plan de restructurare consolidat înainte de participarea la noua FCR. Astfel de acțiuni ar părea să fie conforme cu cele ale unui investitor privat prudent. În pofida acestui considerent, este în continuare necesar să se analizeze dacă clauzele și condițiile noii FCR au îndeplinit cerințele pe care le-ar fi acceptat un investitor privat în economia de piață aflat în aceeași situație ca statele, și anume având calitatea de acționar existent al societății.

| (88) | Danemarca, Suedia și grupul SAS au explicat că o caracteristică specifică sectorului transportului aerian este necesitatea de a menține un înalt nivel de pregătire financiară, pentru a păstra încrederea clienților și a părților interesate în capacitatea întreprinderii de a-și continua activitatea. Având în vedere dificultățile financiare cu care s-a confruntat SAS în 2012 și situația predominantă a lichidităților din perioada respectivă, o posibilă motivație a participării statelor la noua FCR, în calitate de acționare ale SAS, a fost evitarea unor pierderi mai ridicate sau a falimentului în cazul în care societatea s-ar fi confruntat cu o retragere masivă a lichidităților. |
| --- | --- |

(88)

Danemarca, Suedia și grupul SAS au explicat că o caracteristică specifică sectorului transportului aerian este necesitatea de a menține un înalt nivel de pregătire financiară, pentru a păstra încrederea clienților și a părților interesate în capacitatea întreprinderii de a-și continua activitatea. Având în vedere dificultățile financiare cu care s-a confruntat SAS în 2012 și situația predominantă a lichidităților din perioada respectivă, o posibilă motivație a participării statelor la noua FCR, în calitate de acționare ale SAS, a fost evitarea unor pierderi mai ridicate sau a falimentului în cazul în care societatea s-ar fi confruntat cu o retragere masivă a lichidităților.

| (89) | În acest sens, atunci când au definitivat clauzele și condițiile noii FCR, statele membre par să se fi bazat în special pe recomandările consultanților financiari independenți. Într-adevăr, se pare că, la nivel colectiv, clauzele și condițiile noii FCR au vizat diminuarea principalelor riscuri comerciale identificate. De exemplu, după cum s-a indicat la considerentul 84, o condiție esențială pentru punerea în aplicare a noii FCR a constituit-o executarea încununată de succes a unor noi acorduri colective cu echipajele de zbor. În plus, condițiile de utilizare aplicabile facilității B par să fi redus considerabil probabilitatea utilizării acesteia înainte de martie 2015 (37). Angajamentele financiare incluse în noua FCR au fost, la rândul lor, structurate astfel încât, cu excepția cazului în care SAS ar fi fost capabilă să execute principalele previziuni financiare cuprinse în Planul 4XNG, societatea nu ar fi avut acces la FCR sau ar fi trebuit să ramburseze orice sumă utilizată din FCR la momentul respectiv (38). |
| --- | --- |

(89)

În acest sens, atunci când au definitivat clauzele și condițiile noii FCR, statele membre par să se fi bazat în special pe recomandările consultanților financiari independenți. Într-adevăr, se pare că, la nivel colectiv, clauzele și condițiile noii FCR au vizat diminuarea principalelor riscuri comerciale identificate. De exemplu, după cum s-a indicat la considerentul 84, o condiție esențială pentru punerea în aplicare a noii FCR a constituit-o executarea încununată de succes a unor noi acorduri colective cu echipajele de zbor. În plus, condițiile de utilizare aplicabile facilității B par să fi redus considerabil probabilitatea utilizării acesteia înainte de martie 2015 (37). Angajamentele financiare incluse în noua FCR au fost, la rândul lor, structurate astfel încât, cu excepția cazului în care SAS ar fi fost capabilă să execute principalele previziuni financiare cuprinse în Planul 4XNG, societatea nu ar fi avut acces la FCR sau ar fi trebuit să ramburseze orice sumă utilizată din FCR la momentul respectiv (38).

| (90) | Pe lângă observațiile de mai sus, Comisia a primit informații suplimentare referitoare la caracterul adecvat al garanțiilor reale aferente noii FCR. Într-un raport din mai 2012, [...] a prezentat o evaluare independentă a Widerøe și a anumitor active corporale (inclusiv motoare de rezervă, aeronave corespunzătoare, o serie de mici proprietăți și anumite echipamente), care au fost utilizate ulterior ca garanție pentru noua FCR. Deși accentul s-a pus pe Widerøe, acesta fiind activul cel mai important din mecanismele de garantare, iar evaluarea celorlalte active s-a bazat pe informații mai limitate, din evaluarea globală a reieșit o valoare totală a activelor de aproximativ [1-4]-[3-6] miliarde SEK. Valoarea totală estimată a activelor utilizate ca garanție ar fi depășit astfel dimensiunea facilității A. Potrivit Danemarcei și Suediei, acest fapt a fost considerat suficient pentru a răspunde eventualelor preocupări ale noilor creditori ai FCR, deoarece, astfel cum s-a menționat mai sus, probabilitatea ca SAS să utilizeze vreodată facilitatea B a fost considerată neglijabilă. |
| --- | --- |

(90)

Pe lângă observațiile de mai sus, Comisia a primit informații suplimentare referitoare la caracterul adecvat al garanțiilor reale aferente noii FCR. Într-un raport din mai 2012, [...] a prezentat o evaluare independentă a Widerøe și a anumitor active corporale (inclusiv motoare de rezervă, aeronave corespunzătoare, o serie de mici proprietăți și anumite echipamente), care au fost utilizate ulterior ca garanție pentru noua FCR. Deși accentul s-a pus pe Widerøe, acesta fiind activul cel mai important din mecanismele de garantare, iar evaluarea celorlalte active s-a bazat pe informații mai limitate, din evaluarea globală a reieșit o valoare totală a activelor de aproximativ [1-4]-[3-6] miliarde SEK. Valoarea totală estimată a activelor utilizate ca garanție ar fi depășit astfel dimensiunea facilității A. Potrivit Danemarcei și Suediei, acest fapt a fost considerat suficient pentru a răspunde eventualelor preocupări ale noilor creditori ai FCR, deoarece, astfel cum s-a menționat mai sus, probabilitatea ca SAS să utilizeze vreodată facilitatea B a fost considerată neglijabilă.

| (91) | Riscurile financiare efective aferente noii FCR au fost diminuate și mai mult prin dispozițiile referitoare la obligația de plată anticipată și/sau de anulare a angajamentelor asumate în cadrul noii FCR dacă SAS ar fi cedat anumite active sau ar fi participat la alte opțiuni de finanțare. Astfel de dispoziții referitoare la plata anticipată și la anulare au avut drept efect reducerea pierderilor potențiale în timp. Într-adevăr, ca urmare a vânzării Widerøe și în temeiul unui acord care a intrat în vigoare ca urmare a acestei vânzări în septembrie 2013 (a se vedea considerentul 31), dimensiunea globală a noii FCR a fost redusă de la 3,5 miliarde SEK la 2 miliarde SEK. |
| --- | --- |

(91)

Riscurile financiare efective aferente noii FCR au fost diminuate și mai mult prin dispozițiile referitoare la obligația de plată anticipată și/sau de anulare a angajamentelor asumate în cadrul noii FCR dacă SAS ar fi cedat anumite active sau ar fi participat la alte opțiuni de finanțare. Astfel de dispoziții referitoare la plata anticipată și la anulare au avut drept efect reducerea pierderilor potențiale în timp. Într-adevăr, ca urmare a vânzării Widerøe și în temeiul unui acord care a intrat în vigoare ca urmare a acestei vânzări în septembrie 2013 (a se vedea considerentul 31), dimensiunea globală a noii FCR a fost redusă de la 3,5 miliarde SEK la 2 miliarde SEK.

| (92) | Se pare, așadar, că a fost adoptat un set cuprinzător și coerent de măsuri care au urmărit în mod expres să asigure viabilitatea continuă a SAS în perioada 20122015 și să limiteze principalele riscuri financiare aferente noii FCR. |
| --- | --- |

(92)

Se pare, așadar, că a fost adoptat un set cuprinzător și coerent de măsuri care au urmărit în mod expres să asigure viabilitatea continuă a SAS în perioada 20122015 și să limiteze principalele riscuri financiare aferente noii FCR.

| (93) | În plus, Comisia recunoaște că este necesar să se analizeze dacă un investitor privat comparabil care se confruntă cu condiții de piață similare celor ale statelor (și anume deținând calitatea de acționar existent) ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsura în cauză. În acest scop, este util, de asemenea, să se analizeze eventuale situații contrafactuale care ar apărea în lipsa măsurii care a fost acordată. |
| --- | --- |

(93)

În plus, Comisia recunoaște că este necesar să se analizeze dacă un investitor privat comparabil care se confruntă cu condiții de piață similare celor ale statelor (și anume deținând calitatea de acționar existent) ar fi putut fi motivat să îi acorde beneficiarului măsura în cauză. În acest scop, este util, de asemenea, să se analizeze eventuale situații contrafactuale care ar apărea în lipsa măsurii care a fost acordată.

| (94) | În acest sens, Danemarca, Suedia și grupul SAS susțin, în comunicările lor privind decizia de inițiere a procedurii, că ar fi existat probabilitatea unui faliment în cazul în care noua FCR nu ar fi fost pusă la dispoziție în 2012. Potrivit Danemarcei și Suediei, aceasta ar fi corespuns unei pierderi combinate de 1 044 milioane SEK suferite de state, sumă care corespunde valorii participației lor cumulate. Un alt argument luat în considerare s-a referit, de asemenea, la perspectiva de a renunța la viitoare posibile câștiguri de capital în cazul în care Planul 4XNG ar fi fost pus în aplicare cu succes. Prin comparație, Danemarca și Suedia apreciază, în observațiile lor, că, în cazul în care SAS nu și-ar fi respectat obligațiile de plată legate de noua FCR, eventualele pierderi combinate rezultate din participația colectivă a statelor și din contribuțiile lor la FCR ar fi fost, conform celui mai grav scenariu, de ordinul a [1 000-3 000] milioane SEK (39). |
| --- | --- |

(94)

În acest sens, Danemarca, Suedia și grupul SAS susțin, în comunicările lor privind decizia de inițiere a procedurii, că ar fi existat probabilitatea unui faliment în cazul în care noua FCR nu ar fi fost pusă la dispoziție în 2012. Potrivit Danemarcei și Suediei, aceasta ar fi corespuns unei pierderi combinate de 1 044 milioane SEK suferite de state, sumă care corespunde valorii participației lor cumulate. Un alt argument luat în considerare s-a referit, de asemenea, la perspectiva de a renunța la viitoare posibile câștiguri de capital în cazul în care Planul 4XNG ar fi fost pus în aplicare cu succes. Prin comparație, Danemarca și Suedia apreciază, în observațiile lor, că, în cazul în care SAS nu și-ar fi respectat obligațiile de plată legate de noua FCR, eventualele pierderi combinate rezultate din participația colectivă a statelor și din contribuțiile lor la FCR ar fi fost, conform celui mai grav scenariu, de ordinul a [1 000-3 000] milioane SEK (39).

| (95) | În consecință, în cazul falimentului SAS, posibila pierdere suplimentară cauzată de participarea statelor la noua FCR (și anume circa 447,5 milioane SEK pe baza exemplului indicativ oferit de Danemarca și Suedia) pare relativ limitată în comparație cu pierderea pe care statele ar fi suferit-o oricum în calitate de acționari. Comparația dintre această modificare treptată, relativ limitată, adusă scenariului unei evoluții negative din perspectiva statelor (faliment) și posibila evoluție favorabilă statelor, mai precis executarea încununată de succes a Planului 4XNG, ar constitui un nou element care să vină în sprijinul deciziei statelor de a participa la noua FCR. În cel mai optimist scenariu „de referință”, raportul CITI a estimat posibilele câștiguri de capital pentru state la [7 000-12 000] de milioane SEK în total. Cu toate acestea, deși, în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat unele rezerve în ceea ce privește caracterul optimist al unor astfel de previziuni de creștere, aceasta recunoaște posibilitatea ca, inclusiv în scenarii mai prudente, posibilele câștiguri de capital estimate în scenariul unei evoluții pozitive să fi depășit totuși cu mult pierderile potențiale estimate în scenariul unei evoluții negative. |
| --- | --- |

(95)

În consecință, în cazul falimentului SAS, posibila pierdere suplimentară cauzată de participarea statelor la noua FCR (și anume circa 447,5 milioane SEK pe baza exemplului indicativ oferit de Danemarca și Suedia) pare relativ limitată în comparație cu pierderea pe care statele ar fi suferit-o oricum în calitate de acționari. Comparația dintre această modificare treptată, relativ limitată, adusă scenariului unei evoluții negative din perspectiva statelor (faliment) și posibila evoluție favorabilă statelor, mai precis executarea încununată de succes a Planului 4XNG, ar constitui un nou element care să vină în sprijinul deciziei statelor de a participa la noua FCR. În cel mai optimist scenariu „de referință”, raportul CITI a estimat posibilele câștiguri de capital pentru state la [7 000-12 000] de milioane SEK în total. Cu toate acestea, deși, în decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat unele rezerve în ceea ce privește caracterul optimist al unor astfel de previziuni de creștere, aceasta recunoaște posibilitatea ca, inclusiv în scenarii mai prudente, posibilele câștiguri de capital estimate în scenariul unei evoluții pozitive să fi depășit totuși cu mult pierderile potențiale estimate în scenariul unei evoluții negative.

| (96) | Prin urmare, Comisia ia act de evaluarea raportului risc-randament prezentată mai sus, precum și de examinarea și testarea aprofundată a Planului 4XNG, de verificările suplimentare efectuate în ceea ce privește garanțiile reale (40), de dispozițiile referitoare la obligația de plată anticipată și/sau de anulare care au redus pierderile potențiale în timp (41) și de celelalte măsuri diverse de diminuare a riscului cuprinse în clauzele noii FCR (42). Ținând seama de elementele expuse mai sus, decizia statelor de a participa la noua FCR pare să concorde cu acțiunile unui operator privat care acționează în vederea obținerii unui randament de piață normal, având în vedere situația specifică a întreprinderii de la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, Comisia ia act de evaluarea raportului risc-randament prezentată mai sus, precum și de examinarea și testarea aprofundată a Planului 4XNG, de verificările suplimentare efectuate în ceea ce privește garanțiile reale (40), de dispozițiile referitoare la obligația de plată anticipată și/sau de anulare care au redus pierderile potențiale în timp (41) și de celelalte măsuri diverse de diminuare a riscului cuprinse în clauzele noii FCR (42). Ținând seama de elementele expuse mai sus, decizia statelor de a participa la noua FCR pare să concorde cu acțiunile unui operator privat care acționează în vederea obținerii unui randament de piață normal, având în vedere situația specifică a întreprinderii de la momentul respectiv.

| (97) | Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia concluzionează că statele, în calitatea lor de acționari existenți ai SAS, au fost ghidate de perspective de rentabilitate rezonabile și realiste atunci când au decis să participe la noua FCR împreună cu KAW și băncile creditoare în perioada cuprinsă între decembrie 2012 și martie 2014. Prin urmare, această participare nu a presupus acordarea vreunui avantaj pentru SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(97)

Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia concluzionează că statele, în calitatea lor de acționari existenți ai SAS, au fost ghidate de perspective de rentabilitate rezonabile și realiste atunci când au decis să participe la noua FCR împreună cu KAW și băncile creditoare în perioada cuprinsă între decembrie 2012 și martie 2014. Prin urmare, această participare nu a presupus acordarea vreunui avantaj pentru SAS în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

7.3.   Concluzie cu privire la prezența ajutorului de stat

| (98) | Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia concluzionează că participarea Danemarcei și a Suediei la noua FCR nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(98)

Având în vedere elementele expuse mai sus, Comisia concluzionează că participarea Danemarcei și a Suediei la noua FCR nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (99) | În ultimul rând, Comisia ia act de faptul că Danemarca și Suedia au acceptat ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză, |
| --- | --- |

(99)

În ultimul rând, Comisia ia act de faptul că Danemarca și Suedia au acceptat ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Finanțarea Scandinavian Airlines prin intermediul noii facilități de credit cu reînnoire automată pe care Regatul Danemarcei și Regatul Suediei au pus-o în aplicare în decembrie 2012 nu constituie ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Danemarcei și Regatului Suediei.

Adoptată la Bruxelles, 9 iulie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  JO C 283, 28.9.2013, p. 8.

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  FAM este compania responsabilă cu gestionarea activelor Fundației Knut și Alice Wallenberg.

3

(4)  Kilometrul-loc disponibil (Available Seat Kilometer — ASK) este o unitate de măsură a capacității de transport de pasageri a unei companii aeriene. Este egal cu numărul de locuri disponibile înmulțit cu numărul de kilometri parcurși în zbor.

4

(5)  Sursa: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies

5

(6)  A se vedea nota de subsol 12 și considerentul 31 în ceea ce privește vânzarea a 80 % din acțiunile Widerøe.

6

(7)  Sursa: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp

7

Sursa:

(8)  Evoluțiile mai recente ale ratingului de credit acordat SAS de către S&P sunt abordate la nota de subsol 25 de mai jos.

8

(9)  Sursa: Rapoartele anuale ale SAS din perioada 2008-2012, care pot fi consultate la adresa http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp

9

Sursa:

(10)  Secret comercial.

10

(11)  Emisiunile de drepturi de subscriere din 2009 și 2010 au făcut obiectul unei decizii adoptate de Comisie în cazul SA.29785 (disponibilă la adresa http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), decizie în care Comisia a concluzionat că emisiunile de drepturi de subscriere în cauză nu au presupus acordarea unui ajutor de stat.

11

(12)  În acest sens, a se vedea declarația directorului general al SAS, citat de Reuters la 12 noiembrie 2012: „Acesta este, fără nicio îndoială, ultimul apel pe care-l lansăm dacă dorim să mai existe o SAS în viitor”, a declarat directorul general după lansarea unui nou plan de redresare a transportatorului aerian [...], care nu a mai realizat un profit anual din 2007, http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. A se vedea, de asemenea, articolul intitulat „SAS se află în fruntea listei transportatorilor aerieni europeni aflați în stare critică”, publicat în Financial Times, ediția din 13 noiembrie 2012, care poate fi consultat la adresa: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh

12

(13)  A se vedea, de exemplu, Reuters din data de 18 noiembrie 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) și Financial Times din 19 noiembrie 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

(14)  Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile daneze și suedeze, vânzarea [...] — conform indicațiilor din decizia de inițiere — a fost eliminată de pe lista definitivă a cesiunilor planificate, având în vedere gradul ridicat de incertitudine în ceea ce privește calendarul de vânzare și de generare de venituri.

14

(15)  La 20 mai 2013, SAS a raportat că a semnat un acord de vânzare a 80 % din acțiunile deținute la Widerøe către un grup de investitori. SAS va păstra o cotă de 20 % din acțiunile Widerøe, dar va dispune de opțiunea de a transfera toate drepturile de proprietate în 2016. A se consulta http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf

15

(16)  SAS a vândut 10 % din acțiunile societății sale de handling la sol către Swissport. Această achiziție a intrat în vigoare la 1 noiembrie 2013. Negocierile sunt în prezent suspendate până când Swissport va finaliza achiziția și integrarea Servisair.

16

(17)  Această operațiune a fost finalizată, cu un efect de lichiditate de aproximativ 1,7 miliarde SEK.

17

(18)  Aceste măsuri au fost puse în aplicare în mare parte și vor permite realizarea de economii în valoare de aproximativ 1 miliard SEK.

18

(19)  [...]

19

(20)  [...], unul dintre creditorii FCR anterioare a precizat că nu era pregătit să participe la noua FCR. Drept urmare, [...] și [...] și-au crescut proporțional participația la noua FCR.

20

(21)  A se vedea nota de subsol 34 de mai jos.

21

(22)  A se vedea http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973

22

(23)  Angajamentul asumat în cadrul facilității A a fost redus de la 0,8 miliarde SEK la 0,6 miliarde SEK la 31 octombrie 2013, ca urmare a vânzării de către SAS a unei participații la SAS Ground Handling către Swissport.

23

(24)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

24

(25)  Alternativa ar fi de a permite, pur și simplu, ca FCR anterioară să expire la 20 iunie 2013, evitându-se, în același timp, orice utilizare în perioada respectivă atât timp cât SAS nu poate îndeplini condițiile prevăzute pentru a efectua trageri.

25

(26)  Autoritățile daneze și suedeze au oferit informații cu privire la unele dintre celelalte moduri în care băncile sunt expuse la SAS, și anume sub formă de facilități bilaterale, de diverse modalități de acoperire a riscurilor, de carduri de credit, de facilități de finanțare pentru aparatele de zbor, de facilități de descoperire de cont și de tranzacții imobiliare. Autoritățile daneze și suedeze susțin că, cu posibila excepție a expunerii [...] legate de plăți cu carduri de credit, băncile nu aveau nicio expunere negarantată semnificativă față de SAS. Diferitele forme de expunere menționate fie erau limitate ca volum, fie erau garantate și, prin urmare, au părut nesemnificative în ceea ce privește decizia băncilor de a participa la noua FCR.

26

(27)  Veniturile pe kilometru-loc disponibil (RASK) sunt o unitate de măsură referitoare la venituri utilizată în mod obișnuit de companiile aeriene.

27

(28)  În această privință, Danemarca, Suedia și SAS subliniază că S&P a crescut ratingul de credit al SAS, de la JRC+ la B–, cu o perspectivă stabilă, la 5 august 2013.

28

(29)  A se vedea cauza 730/79 Philip Morris Holland BV împotriva Comisiei [1980], Repertoriul jurisprudenței (Rep.) 2671, punctul 11; cauza T-288/97 Regione Friuli Venezia Giulia împotriva Comisiei [2001] Rep. 2001 II-1169, punctul 41, precum și cauza C-280/00 Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg împotriva Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark) [2003] Rep. I-7747, punctul 75.

29

Philip Morris Holland BV împotriva Comisiei

Regione Friuli Venezia Giulia împotriva Comisiei

Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg împotriva Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark)

(30)  Cel de al treilea pachet a inclus trei măsuri legislative: (i) Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni (JO L 240, 24.8.1992, p. 1); (ii) Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare (JO L 240, 24.8.1992, p. 8); (iii) Regulamentul (CEE) nr. 2409/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind tarifele serviciilor aeriene pentru transportul de pasageri și de marfă (JO L 240, 24.8.1992, p. 15). Aceste regulamente au fost încorporate în Acordul privind SEE până la data la care au fost abrogate prin Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (JO L 293, 31.10.2008, p. 3), astfel cum este încorporat în Acordul privind SEE prin anexa XIII la Acordul privind SEE.

30

(31)  Cauzele conexate T-228/99 și T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen împotriva Comisiei [2003] Rep. II-435, punctul 255.

31

Westdeutsche Landesbank Girozentrale și Land Nordrhein-Westfalen împotriva Comisiei

(32)  Cauza T-296/97 Alitalia [2000], Rep. II-3871, punctul 81.

32

Alitalia

(33)  [...]

33

(34)  În afară de FCR anterioară, până la 30 septembrie 2012, trei bănci au avut expuneri sub formă de facilități bilaterale legate de FCR anterioară, din care nu se puteau efectua trageri decât dacă FCR anterioară ar fi fost utilizată în totalitate. Cuantumurile fiecăreia dintre aceste facilități bilaterale se ridicau la [400-800] de milioane EUR pentru [...], la [200-400] de milioane EUR pentru [...] și, respectiv, la [400-800] de milioane EUR pentru [...].

34

(35)  Cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rep. [1991], p. I-1603, punctul 20.

35

(36)  De exemplu, [...] a fost eliminată de pe lista definitivă a cesiunilor planificate [...].

36

(37)  De exemplu, una dintre condițiile de utilizare a facilității B a fost ca SAS să obțină, în mod constant, câștiguri înainte de deducerea dobânzilor, a impozitelor, a deprecierii, a amortizării și a chiriilor/restructurării (EBITDAR) de cel puțin [5-9] miliarde SEK timp de 12 luni. Având în vedere că această sumă a depășit EBITDAR prognozat pentru fiecare an din perioada 2012-2015, s-a considerat că probabilitatea ca SAS să utilizeze facilitatea B în orizontul de timp al noii FCR este redusă.

37

(38)  Angajamente financiare erau legate de [...]. Ultimele două angajamente financiare au fost adaptate trimestrial în funcție de modelul financiar care a stat la baza Planului 4XNG, ceea ce presupune că SAS a trebuit să își îndeplinească propriile obiective financiare.

38

(39)  Cu titlu indicativ, Danemarca și Suedia estimează pierderile combinate pe care le-ar suferi statele ca urmare a noii FCR luând în considerare ipoteza unei utilizări integrale a facilității A (dintre care [700-1 200] milioane SEK au fost acoperite de state) și presupunând, în plus, că garanția ar fi acoperit numai 50 % din angajamentul asumat în cadrul facilității A și că statele ar fi primit deja prima tranșă din comisionul de angajament. Acest lucru ar fi presupus o pierdere estimată la [400-800] milioane SEK cauzată de noua FCR, la care s-ar fi adăugat o pierdere cauzată de participația combinată estimată la [700-1 200] milioane SEK, și anume [1 100-2 000] milioane SEK în total.

39

(40)  A se vedea considerentul 90.

40

(41)  A se vedea considerentele 84 și 91.

41

(42)  A se vedea considerentele 84 și 89.

42

---

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/104

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 18 decembrie 2014

de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2014/833/UE privind anumite măsuri de protecție referitoare la focarele recente de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în Țările de Jos

[notificată cu numărul C(2014) 9741]

(Numai textul în limba neerlandeză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2014/939/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 89/662/CEE a Consiliului din 11 decembrie 1989 privind controalele veterinare aplicabile în schimburile intracomunitare în vederea realizării pieței interne (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere Directiva 90/425/CEE a Consiliului din 26 iunie 1990 privind controalele veterinare și zootehnice aplicabile în schimburile intracomunitare cu anumite animale vii și produse în vederea realizării pieței interne (2), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | În urma notificării de către Țările de Jos a apariției unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtipul H5N8 într-o exploatație agricolă de găini ouătoare din Hekendorp, provincia Utrecht, la 16 noiembrie 2014, a fost adoptată Decizia de punere în aplicare 2014/808/UE a Comisiei (3). |
| --- | --- |

(1)

În urma notificării de către Țările de Jos a apariției unui focar de gripă aviară înalt patogenă de subtipul H5N8 într-o exploatație agricolă de găini ouătoare din Hekendorp, provincia Utrecht, la 16 noiembrie 2014, a fost adoptată Decizia de punere în aplicare 2014/808/UE a Comisiei (3).

| (2) | Decizia de punere în aplicare 2014/808/UE prevede ca zonele de protecție și de supraveghere stabilite de Țările de Jos, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4), să cuprindă cel puțin zonele enumerate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(2)

Decizia de punere în aplicare 2014/808/UE prevede ca zonele de protecție și de supraveghere stabilite de Țările de Jos, în conformitate cu Directiva 2005/94/CE a Consiliului (4), să cuprindă cel puțin zonele enumerate ca zone de protecție și de supraveghere în anexa la respectiva decizie de punere în aplicare.

| (3) | Măsurile de protecție provizorii instituite în urma apariției focarului în Hekendorp, Țările de Jos, au fost reexaminate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 20 noiembrie 2014. Măsurile au fost confirmate și anexa la decizia de punere în aplicare respectivă modificată prin Decizia de punere în aplicare 2014/833/UE a Comisiei (5) pentru a se ține seama de instituirea zonelor de protecție și de supraveghere în jurul celor două focare din Ter Aar și Kamperveen, unde se aplică restricții veterinare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE. |
| --- | --- |

(3)

Măsurile de protecție provizorii instituite în urma apariției focarului în Hekendorp, Țările de Jos, au fost reexaminate în cadrul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale la 20 noiembrie 2014. Măsurile au fost confirmate și anexa la decizia de punere în aplicare respectivă modificată prin Decizia de punere în aplicare 2014/833/UE a Comisiei (5) pentru a se ține seama de instituirea zonelor de protecție și de supraveghere în jurul celor două focare din Ter Aar și Kamperveen, unde se aplică restricții veterinare în conformitate cu Directiva 2005/94/CE.

| (4) | La 30 noiembrie 2014 un alt focar a fost confirmat la o crescătorie de păsări în Zoeterwoude în provincia Zuid-Holland. Măsurile în temeiul Directivei 2005/94/CE au fost puse în aplicare imediat, inclusiv stabilirea de zone de protecție și de supraveghere. |
| --- | --- |

(4)

La 30 noiembrie 2014 un alt focar a fost confirmat la o crescătorie de păsări în Zoeterwoude în provincia Zuid-Holland. Măsurile în temeiul Directivei 2005/94/CE au fost puse în aplicare imediat, inclusiv stabilirea de zone de protecție și de supraveghere.

| (5) | Pentru a preveni perturbările inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se definească, la nivelul Uniunii și în colaborare cu statul membru respectiv, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în contextul noului focar în Țările de Jos și să se stabilească durata regionalizării respective. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a preveni perturbările inutile ale comerțului din Uniune și pentru a evita impunerea de către țări terțe a unor bariere nejustificate în calea comerțului, este necesar să se definească, la nivelul Uniunii și în colaborare cu statul membru respectiv, zonele de protecție și de supraveghere stabilite în contextul noului focar în Țările de Jos și să se stabilească durata regionalizării respective.

| (6) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2014/833/UE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare 2014/833/UE ar trebui modificată în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia de punere în aplicare 2014/833/UE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2014.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 395, 30.12.1989, p. 13.

1

(2)  JO L 224, 18.8.1990, p. 29.

2

(3)  Decizia de punere în aplicare 2014/808/UE a Comisiei din 17 noiembrie 2014 privind anumite măsuri de protecție provizorii referitoare la gripa aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în Țările de Jos (JO L 332, 19.11.2014, p. 44).

3

(4)  Directiva 2005/94/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005 privind măsurile comunitare de combatere a influenței aviare și de abrogare a Directivei 92/40/CEE (JO L 10, 14.1.2006, p. 16).

4

(5)  Decizia de punere în aplicare a Comisiei 2014/833/UE din 25 noiembrie 2014 privind anumite măsuri de protecție referitoare la focarele recente de gripă aviară înalt patogenă de subtip H5N8 în Țările de Jos (JO L 341, 27.11.2014, p. 16).

5

---

ANEXĂ

La partea A se adaugă următorul text:

| „Codul de țară în format ISO | Statul membru | Codul
  (dacă este disponibil) | Denumirea | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Țările de Jos | Codul poștal/ADNS | Comuna Zoeterwoud, provincia Zuid-Holland:
  Zona care cuprinde: | 22.12.2014 |
| | | | — | De la intersecția A4/N11, se urmează A4 în direcția nord până la intersecția A4/N446. |

„Codul de țară în format ISO

Statul membru

Codul

(dacă este disponibil)

Denumirea

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 29 din Directiva 2005/94/CE

NL

Țările de Jos

Codul poștal/ADNS

Comuna Zoeterwoud, provincia Zuid-Holland:

Zona care cuprinde:

22.12.2014

—

De la intersecția A4/N11, se urmează A4 în direcția nord până la intersecția A4/N446.

| — | Se urmează N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) în direcția sud-est până la Woudwetering (apă). |
| --- | --- |

—

Se urmează N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) în direcția sud-est până la Woudwetering (apă).

| — | De-a lungul Woudewetering în direcția sud până la Oude Rijn (apă). |
| --- | --- |

—

De-a lungul Woudewetering în direcția sud până la Oude Rijn (apă).

| — | De-a lungul Oude Rijn în direcția est până la Gemeneweg/N209. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Oude Rijn în direcția est până la Gemeneweg/N209.

| — | De-a lungul Gemeneweg/N209 în direcția sud până la Hoogeveenseweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Gemeneweg/N209 în direcția sud până la Hoogeveenseweg.

| — | De-a lungul Hoogeveenseweg în direcția est până la Heereweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Hoogeveenseweg în direcția est până la Heereweg.

| — | De-a lungul Heereweg în direcția est și prin Dorpsstraat până la Slootweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Heereweg în direcția est și prin Dorpsstraat până la Slootweg.

| — | De-a lungul Slootweg în direcția nord-est până la Aziëweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Slootweg în direcția nord-est până la Aziëweg.

| — | De-a lungul Aziëweg în direcția sud până la Europaweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Aziëweg în direcția sud până la Europaweg.

| — | De-a lungul Europaweg în direcția sud-vest până la N206. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Europaweg în direcția sud-vest până la N206.

| — | De-a lungul N206 în direcția nord-vest până la A4. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N206 în direcția nord-vest până la A4.

| — | De-a lungul A4 în direcția nord-est până la intersecția A4/N11.” |
| --- | --- |

—

De-a lungul A4 în direcția nord-est până la intersecția A4/N11.”

La partea B se adaugă următorul text:

| „Codul de țară în format ISO | Statul membru | Codul
  (dacă este disponibil) | Denumirea | Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Țările de Jos | Codul poștal/ADNS | Comuna Zoeterwoude, provincia Zuid-Holland:
  Zona care cuprinde: | 31.12.2014 |
| | | | — | De la intersecția A44/Lisserdijk, de-a lungul Lisserdijk în direcția est prin Huigsloterdijk și prin Leimuiderdijk până la N207 Provincialeweg. |

„Codul de țară în format ISO

Statul membru

Codul

(dacă este disponibil)

Denumirea

Data până la care se aplică în conformitate cu articolul 31 din Directiva 2005/94/CE

NL

Țările de Jos

Codul poștal/ADNS

Comuna Zoeterwoude, provincia Zuid-Holland:

Zona care cuprinde:

31.12.2014

—

De la intersecția A44/Lisserdijk, de-a lungul Lisserdijk în direcția est prin Huigsloterdijk și prin Leimuiderdijk până la N207 Provincialeweg.

| — | De-a lungul N207 Provincialeweg în direcția sud până la N446. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N207 Provincialeweg în direcția sud până la N446.

| — | De-a lungul N446 în direcția est până la Aardamseweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N446 în direcția est până la Aardamseweg.

| — | De-a lungul Aardamseweg în direcția est până la Oostkanaalweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Aardamseweg în direcția est până la Oostkanaalweg.

| — | De-a lungul Oostkanaalweg în direcția sud până la Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Oostkanaalweg în direcția sud până la Nieuwkoopseweg.

| — | De-a lungul Nieuwkoopseweg în direcția est până la Treinweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Nieuwkoopseweg în direcția est până la Treinweg.

| — | De-a lungul Treinweg în direcția sud până la Oude Rijn (apă). |
| --- | --- |

—

De-a lungul Treinweg în direcția sud până la Oude Rijn (apă).

| — | De-a lungul Oude Rijn în direcția est până la Goudse Rijpad. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Oude Rijn în direcția est până la Goudse Rijpad.

| — | De-a lungul Goudse Rijpad în direcția sud până la Rijerskoop. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Goudse Rijpad în direcția sud până la Rijerskoop.

| — | De-a lungul Rijerskoop în direcția vest până la Zuidwijk. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Rijerskoop în direcția vest până la Zuidwijk.

| — | De-a lungul Zuidwijk în direcția sud prin Randenburgseweg până la N207. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Zuidwijk în direcția sud prin Randenburgseweg până la N207.

| — | De-a lungul N207 în direcția sud până la Brugweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N207 în direcția sud până la Brugweg.

| — | De-a lungul Brugweg în direcția vest până la Kanaaldijk. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Brugweg în direcția vest până la Kanaaldijk.

| — | De-a lungul Kanaaldijk în direcția sud până la Dreef. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Kanaaldijk în direcția sud până la Dreef.

| — | De-a lungul Dreef în direcția vest până la Beijerincklaan. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Dreef în direcția vest până la Beijerincklaan.

| — | De-a lungul Beijerincklaan în direcția sud-vest până la A12. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Beijerincklaan în direcția sud-vest până la A12.

| — | De-a lungul A12 în direcția vest până la Rotte (apă). |
| --- | --- |

—

De-a lungul A12 în direcția vest până la Rotte (apă).

| — | De-a lungul Rotte în direcția sud până la Lange Vaart. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Rotte în direcția sud până la Lange Vaart.

| — | De-a lungul Lange Vaart în direcția vest prin Groendelseweg până la Munnikenweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Lange Vaart în direcția vest prin Groendelseweg până la Munnikenweg.

| — | De-a lungul Munnikenweg în direcția vest până la Berkelseweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Munnikenweg în direcția vest până la Berkelseweg.

| — | De-a lungul Berkelseweg în direcția nord-vest până la Katwijkerlaan. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Berkelseweg în direcția nord-vest până la Katwijkerlaan.

| — | De-a lungul Katwijkerlaan în direcția sud-vest până la Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Katwijkerlaan în direcția sud-vest până la Nieuwkoopseweg.

| — | De-a lungul Nieuwkoopseweg în direcția nord-vest până la `s Gravenweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Nieuwkoopseweg în direcția nord-vest până la `s Gravenweg.

| — | De-a lungul `s Gravenweg în direcția vest până la linia de cale ferată Rotterdam/Leiderdorp. |
| --- | --- |

—

De-a lungul `s Gravenweg în direcția vest până la linia de cale ferată Rotterdam/Leiderdorp.

| — | De-a lungul liniei de cale ferată Rotterdam Leiderdorp în direcția nord până la A12. |
| --- | --- |

—

De-a lungul liniei de cale ferată Rotterdam Leiderdorp în direcția nord până la A12.

| — | De-a lungul A12 în direcția vest până la A4/intersecția Prins Clausplein. |
| --- | --- |

—

De-a lungul A12 în direcția vest până la A4/intersecția Prins Clausplein.

| — | De-a lungul A4 în direcția nord până la N14. |
| --- | --- |

—

De-a lungul A4 în direcția nord până la N14.

| — | De-a lungul N14 în direcția vest prin N14/Rijksstraatweg în direcția nord până la Rust en Vreugdelaan. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N14 în direcția vest prin N14/Rijksstraatweg în direcția nord până la Rust en Vreugdelaan.

| — | De-a lungul Rust en Vreugdelaan în direcția vest prin Lijsterlaan până la Jagerslaan. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Rust en Vreugdelaan în direcția vest prin Lijsterlaan până la Jagerslaan.

| — | De-a lungul Jagerslaan zuide în direcția nord prin Jagerslaan noord până la Katwijkerweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Jagerslaan zuide în direcția nord prin Jagerslaan noord până la Katwijkerweg.

| — | De-a lungul Katwijkerweg în direcția nord-vest prin Wassenaarseweg până la N206/Provincialeweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Katwijkerweg în direcția nord-vest prin Wassenaarseweg până la N206/Provincialeweg.

| — | De-a lungul N206/Provincialeweg în direcția nord până la Sandtlaan. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N206/Provincialeweg în direcția nord până la Sandtlaan.

| — | De-a lungul Sandtlaan în direcția est prin Oegstgeesterweg până la Brouwerstraat. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Sandtlaan în direcția est prin Oegstgeesterweg până la Brouwerstraat.

| — | De-a lungul Brouwerstraat în direcția nord prin Noordwijkerweg până la Voorhoutenweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Brouwerstraat în direcția nord prin Noordwijkerweg până la Voorhoutenweg.

| — | De-a lungul Voorhoutenweg în direcția nord-est până la Vinkenweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Voorhoutenweg în direcția nord-est până la Vinkenweg.

| — | De-a lungul Vinkenweg în direcția est până la Elsgeesterweg. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Vinkenweg în direcția est până la Elsgeesterweg.

| — | De-a lungul Elsgeesterweg în direcția nord-est până la Eerste Elsgeesterweg până la N444/Leidsevaart. |
| --- | --- |

—

De-a lungul Elsgeesterweg în direcția nord-est până la Eerste Elsgeesterweg până la N444/Leidsevaart.

| — | De-a lungul N444/Leidsevaart în direcția sud până la A44. |
| --- | --- |

—

De-a lungul N444/Leidsevaart în direcția sud până la A44.

| — | De-a lungul A44 în direcția est până la intersecția A44/Lisserdijk.” |
| --- | --- |

—

De-a lungul A44 în direcția est până la intersecția A44/Lisserdijk.”

---

Rectificări

| 20.12.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 366/109 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 366/109

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 216 din 20 august 1994
  )

(Ediția specială în limba română, capitolul 05, volumul 03, p. 80)

| 1. | În cuprins și la pagina 80, în titlul regulamentului |
| --- | --- |

1.

În cuprins și la pagina 80, în titlul regulamentului

în loc de:

„... privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă”,

se va citi:

„... privind înființarea Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă”.

| 2. | În tot textul regulamentului, denumirea „Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă” în toate formele gramaticale se înlocuiește cu denumirea „Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă”, în formele gramaticale adecvate. |
| --- | --- |

2.

În tot textul regulamentului, denumirea „Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă” în toate formele gramaticale se înlocuiește cu denumirea „Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă”, în formele gramaticale adecvate.

---