# Euroopa Liidu L 332/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide18. detsember 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 332

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide18. detsember 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1490/2007, 11. detsember 2007, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega (
  1
  ) | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1491/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1492/2007, 17. detsember 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside tootjate, importijate ja eksportijate poolt esitatava aruande vorm | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 etikettide vorm ja täiendavad etiketistamise nõuded teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavatele toodetele ja seadmetele (
  1
  ) | 25 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/65/EÜ, 11. detsember 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (
  1
  ) | 27 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1490/2007, 11. detsember 2007, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega (
  1
  )

1

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1491/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1492/2007, 17. detsember 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1493/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside tootjate, importijate ja eksportijate poolt esitatava aruande vorm

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1494/2007, 17. detsember 2007, millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 etikettide vorm ja täiendavad etiketistamise nõuded teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavatele toodetele ja seadmetele (
  1
  )

1

25

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/65/EÜ, 11. detsember 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (
  1
  )

1

27

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/839/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 29. november 2007, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta | 46 |
| Kokkulepe Euroopa ühenduse ja Ukraina vaheline isikute tagasivõtu leping | 48 |
| | | 2007/840/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 29. november 2007, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta | 66 |
| Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping | 68 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/841/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. september 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum nr COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4274 all) | 77 |
| | | 2007/842/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel võtta ajutiselt Egiptuse suhtes erakorralisi meetmeid haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5898 all) | 80 |
| | | 2007/843/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, millega kiidetakse heaks teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus aretuskarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003 ja muudetakse otsust 2006/696/EÜ seoses kodulindude ja haudemunade impordi suhtes kohaldatavate tervishoiunõuetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6094 all)

   (
  1
  ) | 81 |
| | | 2007/844/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6702 all)

   (
  1
  ) | 101 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/839/EÜ

*

Nõukogu otsus, 29. november 2007, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta

46

Kokkulepe Euroopa ühenduse ja Ukraina vaheline isikute tagasivõtu leping

48

2007/840/EÜ

*

Nõukogu otsus, 29. november 2007, Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

66

Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping

68

Komisjon

2007/841/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. september 2007, EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum nr COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4274 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4274 all)

77

2007/842/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel võtta ajutiselt Egiptuse suhtes erakorralisi meetmeid haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5898 all)

Pseudomonas solanacearum

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5898 all)

80

2007/843/EÜ

*

Komisjoni otsus, 11. detsember 2007, millega kiidetakse heaks teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus aretuskarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003 ja muudetakse otsust 2006/696/EÜ seoses kodulindude ja haudemunade impordi suhtes kohaldatavate tervishoiunõuetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6094 all)

   (
  1
  )

Gallus gallus

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6094 all)

1

81

2007/844/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6702 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6702 all)

1

101

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2007/845/JSK, 6. detsember 2007, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas | 103 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2007/845/JSK, 6. detsember 2007, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas

103

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007 (millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) parandus (ELT L 15, 20.1.2007) | 106 |

Parandused

*

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007 (millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) parandus (ELT L 15, 20.1.2007)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1490/2007,

11. detsember 2007,

millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 954/79 selle kohta, kuidas liikmesriigid ratifitseerivad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni või ühinevad sellega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 954/79 (3) nähakse ette, et liikmesriigid peavad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ratifitseerimisel või sellega ühinemisel täitma teatud nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 954/79 (3) nähakse ette, et liikmesriigid peavad liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ratifitseerimisel või sellega ühinemisel täitma teatud nõudeid.

| (2) | Liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit käsitlev konventsioon loob rahvusvahelise reguleeriva raamistiku laevanduskonverentside jaoks, kehtestades eelkõige reeglid kaubaosadele juurdepääsu kohta konventsiooniosalistes riikides tegutsevatele ning nende riikide vastastikust kaubavahetust teenindavatele reederitele. |
| --- | --- |

(2)

Liinilaevanduskonverentside toimimisjuhendit käsitlev konventsioon loob rahvusvahelise reguleeriva raamistiku laevanduskonverentside jaoks, kehtestades eelkõige reeglid kaubaosadele juurdepääsu kohta konventsiooniosalistes riikides tegutsevatele ning nende riikide vastastikust kaubavahetust teenindavatele reederitele.

| (3) | Nõukogu 25. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (4) tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4056/86 (millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis) (5) ja millega muu hulgas kehtestati erand asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelust laevanduskonverentside suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 25. septembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1419/2006 (4) tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 4056/86 (millega nähakse ette üksikasjalikud eeskirjad asutamislepingu artiklite 85 ja 86 rakendamiseks meretranspordis) (5) ja millega muu hulgas kehtestati erand asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelust laevanduskonverentside suhtes.

| (4) | Pärast määruse (EÜ) nr 1419/2006 artikli 1 teises lõikes ette nähtud üleminekuperioodi kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu regulaarse meretranspordi teenuste suhtes, mistõttu laevanduskonverentsid ei tohi enam opereerida liikmesriikide sadamatest väljuvatel või nendesse suunduvatel kaubaliinidel. |
| --- | --- |

(4)

Pärast määruse (EÜ) nr 1419/2006 artikli 1 teises lõikes ette nähtud üleminekuperioodi kohaldatakse asutamislepingu artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeldu regulaarse meretranspordi teenuste suhtes, mistõttu laevanduskonverentsid ei tohi enam opereerida liikmesriikide sadamatest väljuvatel või nendesse suunduvatel kaubaliinidel.

| (5) | Sellest tulenevalt ei saa liikmesriigid enam täita liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitlevast konventsioonist tulenevaid kohustusi. Sellest ajast ei saa liikmesriigid konventsiooni enam ratifitseerida, heaks kiita ega sellega ühineda. Seepärast muutub määrus (EMÜ) nr 954/79 kohaldamatuks ning tuleks määruses (EÜ) nr 1419/2006 ette nähtud üleminekuperioodi lõpus, st 18. oktoobril 2008, tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(5)

Sellest tulenevalt ei saa liikmesriigid enam täita liinilaevanduskonverentsi toimimisjuhendit käsitlevast konventsioonist tulenevaid kohustusi. Sellest ajast ei saa liikmesriigid konventsiooni enam ratifitseerida, heaks kiita ega sellega ühineda. Seepärast muutub määrus (EMÜ) nr 954/79 kohaldamatuks ning tuleks määruses (EÜ) nr 1419/2006 ette nähtud üleminekuperioodi lõpus, st 18. oktoobril 2008, tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EMÜ) nr 954/79 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. oktoobril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. detsember 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 62.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. novembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 121, 17.5.1979, lk 1.

3

(4)  ELT L 269, 28.9.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 378, 31.12.1986, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1/2007 (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).

5

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1491/2007,

17. detsember 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. detsembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 17. detsembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 168,9 |
| MA | 95,7 |
| TN | 157,6 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 47,6 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 126,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,1 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 90 80 | EG | 359,4 |
| ZZ | 359,4 |
| 0805 10 20 | AR | 19,6 |
| TR | 91,1 |
| ZA | 38,1 |
| ZW | 14,0 |
| ZZ | 40,7 |
| 0805 20 10 | MA | 75,7 |
| ZZ | 75,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 15,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 73,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | EG | 81,3 |
| IL | 82,7 |
| MA | 119,9 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | CA | 86,7 |
| CN | 107,4 |
| MK | 32,8 |
| US | 88,4 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | CN | 51,5 |
| US | 122,8 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

168,9

MA

95,7

TN

157,6

TR

100,0

ZZ

130,6

0707 00 05

JO

237,0

MA

47,6

TR

95,0

ZZ

126,5

0709 90 70

MA

58,1

TR

104,7

ZZ

81,4

0709 90 80

EG

359,4

ZZ

359,4

0805 10 20

AR

19,6

TR

91,1

ZA

38,1

ZW

14,0

ZZ

40,7

0805 20 10

MA

75,7

ZZ

75,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

15,2

IL

66,9

TR

73,3

ZZ

51,8

0805 50 10

EG

81,3

IL

82,7

MA

119,9

TR

97,3

ZZ

95,3

0808 10 80

CA

86,7

CN

107,4

MK

32,8

US

88,4

ZZ

78,8

0808 20 50

CN

51,5

US

122,8

ZZ

87,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1492/2007,

17. detsember 2007,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 312/2003, millega rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 312/2003 rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 312/2003 rakendatakse ühenduse tariife käsitlevaid sätteid, mis on kehtestatud ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsiatsioonilepingus. (2)

| (2) | Nõukogu kiitis oma otsusega 2005/106/EÜ (3) heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (4) (edaspidi „protokoll”). Kõnealune protokoll hõlmab ühenduse uusi tariifseid soodustusi, millest mõned on piiratud tariifikvootidega. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis oma otsusega 2005/106/EÜ (3) heaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsiatsioonilepingu protokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (4) (edaspidi „protokoll”). Kõnealune protokoll hõlmab ühenduse uusi tariifseid soodustusi, millest mõned on piiratud tariifikvootidega.

| (3) | Komisjoni 19. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 305/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas, rakendati kõnealused uued soodustused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 19. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 305/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 312/2003 teatavate Tšiilist pärit toodete tariifikvootide osas, rakendati kõnealused uued soodustused.

| (4) | Vastavalt protokollile tuleks uute tariifikvootide mahtu suurendada kord aastas, alates 1. jaanuarist 2005, viie protsendi võrra algkogusest. Selguse huvides tuleb sätestada asjaomaste toodete 2005. aasta tariifkvootide kogumaht, olles arvesse võtnud kvootide suurendamist kõnealusel aastal. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt protokollile tuleks uute tariifikvootide mahtu suurendada kord aastas, alates 1. jaanuarist 2005, viie protsendi võrra algkogusest. Selguse huvides tuleb sätestada asjaomaste toodete 2005. aasta tariifkvootide kogumaht, olles arvesse võtnud kvootide suurendamist kõnealusel aastal.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 312/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 312/2003 vastavalt muuta.

| (6) | Kuna käesolevas määruses sätestatud tariifkvootide maht peab jõustuma 1. jaanuaril 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(6)

Kuna käesolevas määruses sätestatud tariifkvootide maht peab jõustuma 1. jaanuaril 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast ning see peaks jõustuma viivitamata.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 312/2003 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklile 3 lisatakse lõige 3:
  „3.   Lisas järjekorranumbri 09.1941 all loetletud tariifikvoodi iga-aastane maht suureneb võrreldes 1. jaanuari 2005. aasta algkogusega järjest igal aastal viie protsendi võrra.”; |
| --- | --- |

1)

artiklile 3 lisatakse lõige 3:

„3.   Lisas järjekorranumbri 09.1941 all loetletud tariifikvoodi iga-aastane maht suureneb võrreldes 1. jaanuari 2005. aasta algkogusega järjest igal aastal viie protsendi võrra.”;

| 2) | lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule. |
| --- | --- |

2)

lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  ELT L 46, 20.2.2003, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 305/2005 (ELT L 52, 25.2.2005, lk 6).

1

(2)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 3.

2

(3)  ELT L 38, 10.2.2005, lk 1.

3

(4)  ELT L 38, 10.2.2005, lk 3.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 312/2003 lisas muudetakse tabelit järgmiselt.

| 1) | Järjekorranumbriga 09.1925 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:
  „581,50 tonni (1) |
| --- | --- |

1)

Järjekorranumbriga 09.1925 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:

„581,50 tonni (1)

| 2) | Järjekorranumbriga 09.1929 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:
  „42 275 tonni (2) |
| --- | --- |

2)

Järjekorranumbriga 09.1929 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:

„42 275 tonni (2)

| 3) | Järjekorranumbriga 09.1941 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:
  „1 050 tonni (3) |
| --- | --- |

3)

Järjekorranumbriga 09.1941 tariifkvoodi real asendatakse tariifkvoodi iga-aastane maht neljandas veerus järgmisega:

„1 050 tonni (3)

---

(1)  Seda tariifkvoodi iga-aastast mahtu kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. See maht suureneb järjest igal aastal, seejuures esimest korda 2006. aastal 26,50 tonni võrra (5 % 530tonnisest algmahust).”

(2)  Seda tariifkvoodi iga-aastast mahtu kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. See maht suureneb järjest igal aastal, seejuures esimest korda 2006. aastal 1 925 tonni võrra (5 % 38 500tonnisest algmahust).”

(3)  Seda tariifkvoodi iga-aastast mahtu kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005. See maht suureneb järjest igal aastal, seejuures esimest korda 2006. aastal 50 tonni võrra (5 % 1 000tonnisest algmahust).”

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1493/2007,

17. detsember 2007,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside tootjate, importijate ja eksportijate poolt esitatava aruande vorm

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Importijate ja tootjate esitatavad andmed peavad sisaldama peamistes rakendustes eeldatavasti kasutatavate kasvuhoonegaaside hinnangulisi koguseid, sealhulgas eeldatavasti lähteainena kasutatavaid koguseid, et anda komisjonile ja liikmesriikidele täiendavat teavet tekkinud heitkoguste kohta asjakohastes sektorites. |
| --- | --- |

(1)

Importijate ja tootjate esitatavad andmed peavad sisaldama peamistes rakendustes eeldatavasti kasutatavate kasvuhoonegaaside hinnangulisi koguseid, sealhulgas eeldatavasti lähteainena kasutatavaid koguseid, et anda komisjonile ja liikmesriikidele täiendavat teavet tekkinud heitkoguste kohta asjakohastes sektorites.

| (2) | Tootjad ostavad fluoritud kasvuhoonegaase teistelt tootjatelt ja müüvad neid teistele tootjatele ärilistel põhjustel ning sellistel juhtudel saab ainult ostev tootja esitada aruande peamistes rakendustes eeldatavasti kasutatavate ainete koguste kohta. |
| --- | --- |

(2)

Tootjad ostavad fluoritud kasvuhoonegaase teistelt tootjatelt ja müüvad neid teistele tootjatele ärilistel põhjustel ning sellistel juhtudel saab ainult ostev tootja esitada aruande peamistes rakendustes eeldatavasti kasutatavate ainete koguste kohta.

| (3) | Sidusrühmadega on aruande vormi osas konsulteeritud ja arvesse on võetud nende kogemusi aruannete esitamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta. (2) |
| --- | --- |

(3)

Sidusrühmadega on aruande vormi osas konsulteeritud ja arvesse on võetud nende kogemusi aruannete esitamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta. (2)

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 6 lõikes 1 osutatud aruandluse vorm on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/540/EÜ (ELT L 198, 31.7.2007, lk 35).

2

---

LISA

ARUANDE VORM FLUORITUD KASVUHOONEGAASIDE TOOTJATELE, IMPORTIJATELE JA EKSPORTIJATELE

1.   OSA

Image

2.   OSA

Image

Image

3.   OSA

Image

4.   OSA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

5.   OSA

Image

Image

6.   OSA

Image

Image

Image

7.   OSA

Image

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1494/2007,

17. detsember 2007,

millega kehtestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 842/2006 etikettide vorm ja täiendavad etiketistamise nõuded teatavaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavatele toodetele ja seadmetele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 7 lõikes 2 osutatud toodete ja seadmete etikettidele täiendava keskkonnaalase teabe lisamise soovitavus on läbi vaadatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 7 lõikes 2 osutatud toodete ja seadmete etikettidele täiendava keskkonnaalase teabe lisamise soovitavus on läbi vaadatud kooskõlas kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 3.

| (2) | Etiketistamise nõuete puhul on arvesse võetud praegu ühenduses kasutusel olevaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete ja seadmete märgistamissüsteeme, sh kõneluste toodete ja seadmete jaoks loodud tööstusstandarditel põhinevaid süsteeme. |
| --- | --- |

(2)

Etiketistamise nõuete puhul on arvesse võetud praegu ühenduses kasutusel olevaid fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate toodete ja seadmete märgistamissüsteeme, sh kõneluste toodete ja seadmete jaoks loodud tööstusstandarditel põhinevaid süsteeme.

| (3) | Selguse huvides on asjakohane kindlaks määrata etikettidele märgitav täpne sõnastus. Liikmesriikidel tuleks võimaldada otsustada riigikeele kasutamise üle kõnealustel etikettidel. |
| --- | --- |

(3)

Selguse huvides on asjakohane kindlaks määrata etikettidele märgitav täpne sõnastus. Liikmesriikidel tuleks võimaldada otsustada riigikeele kasutamise üle kõnealustel etikettidel.

| (4) | Etiketile tuleks lisada täiendav teave selle kohta, kas kõnealuse määrusega hõlmatud jahutus- ja kliimatoodete ja -seadmete ning soojuspumpade isoleerimiseks on kasutatud fluoritud kasvuhoonegaasidega paisutatud vahtu, et soodustada kõnealustes toodetes sisalduva vahu võimalikku kokkukogumist. |
| --- | --- |

(4)

Etiketile tuleks lisada täiendav teave selle kohta, kas kõnealuse määrusega hõlmatud jahutus- ja kliimatoodete ja -seadmete ning soojuspumpade isoleerimiseks on kasutatud fluoritud kasvuhoonegaasidega paisutatud vahtu, et soodustada kõnealustes toodetes sisalduva vahu võimalikku kokkukogumist.

| (5) | Kui fluoritud kasvuhoonegaase lisatakse asjaomasele tootele või seadmele väljaspool tootmiskohta, peaks etiketile olema märgitud tootes või seadmes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside üldkogus. |
| --- | --- |

(5)

Kui fluoritud kasvuhoonegaase lisatakse asjaomasele tootele või seadmele väljaspool tootmiskohta, peaks etiketile olema märgitud tootes või seadmes sisalduvate fluoritud kasvuhoonegaaside üldkogus.

| (6) | Etikett tuleks kavandada nii, et see oleks selgelt loetav ja jääks kindlalt omale kohale tootel või seadmel kogu aja vältel, mil toode või seade sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase. |
| --- | --- |

(6)

Etikett tuleks kavandada nii, et see oleks selgelt loetav ja jääks kindlalt omale kohale tootel või seadmel kogu aja vältel, mil toode või seade sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase.

| (7) | Etikett tuleks kinnitada nii, et see oleks nähtav paigaldajatele ja teenindustöid tegevatele tehnikutele. |
| --- | --- |

(7)

Etikett tuleks kinnitada nii, et see oleks nähtav paigaldajatele ja teenindustöid tegevatele tehnikutele.

| (8) | Kliimatoodete ja -seadmete ning soojuspumpade korral tuleks etiketi kinnitamisel võtta arvesse asjaomase toote või seadme tehnilist profiili. |
| --- | --- |

(8)

Kliimatoodete ja -seadmete ning soojuspumpade korral tuleks etiketi kinnitamisel võtta arvesse asjaomase toote või seadme tehnilist profiili.

| (9) | Võimaluse tõttu lisada etikettidele täiendav keskkonnateave on tootjad sunnitud etikette vastavalt kohandama ja seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamise alguseni jätta piisavalt pikk ajavahemik. |
| --- | --- |

(9)

Võimaluse tõttu lisada etikettidele täiendav keskkonnateave on tootjad sunnitud etikette vastavalt kohandama ja seepärast tuleks käesoleva määruse kohaldamise alguseni jätta piisavalt pikk ajavahemik.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, (2) |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, (2)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse etikettide vorm ja täiendavad etiketistamise nõuded, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 7 lõikes 2 loetletud toote- ja seadmetüüpide suhtes.

Artikkel 2

Etiketistamise nõuded

1.   Kõnealuse määrusega hõlmatud tooted ja seadmed märgistatakse järgmist teavet sisaldava etiketiga:

| a) | tekst „Sisaldab Kyoto protokolliga hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaase”; |
| --- | --- |

a)

tekst „Sisaldab Kyoto protokolliga hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaase”;

| b) | fluoritud kasvuhoonegaaside keemiline tähis seadmetel, mis sisaldavad või võivad sisalda kõnealuseid gaase, kusjuures asjaomase seadme või aine puhul kasutatakse tööstuskaupade tunnustatud nomenklatuuri standardit; |
| --- | --- |

b)

fluoritud kasvuhoonegaaside keemiline tähis seadmetel, mis sisaldavad või võivad sisalda kõnealuseid gaase, kusjuures asjaomase seadme või aine puhul kasutatakse tööstuskaupade tunnustatud nomenklatuuri standardit;

| c) | fluoritud kasvuhoonegaaside kogus kilogrammides; |
| --- | --- |

c)

fluoritud kasvuhoonegaaside kogus kilogrammides;

| d) | vajaduse korral tekst „hermeetiliselt suletud”. |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral tekst „hermeetiliselt suletud”.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud etiketistamise nõuetele märgistatakse fluoritud kasvuhoonegaasidega paisutatud vahuga isoleeritud jahutus- ja kliimatooted ja -seadmed ning soojuspumbad enne turuleviimist järgmist teksti sisaldava etiketiga: „Fluoritud kasvuhoonegaasidega paisutatud vaht”.

3.   Kui fluoritud kasvuhoonegaase võidakse lisada väljaspool tootmiskohta ja tootja ei ole märkinud sellest tulenevat üldkogust, märgitakse etiketile tootmisettevõttes lisatud kogus ning etiketile jäetakse ruumi väljaspool tootmisettevõtet lisatud koguse ja fluoritud kasvuhoonegaaside üldkoguse märkimiseks.

4.   Liikmesriigid võivad seoses lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud etiketistamise nõuetega kehtestada kõnealuse määrusega hõlmatud toodete ja seadmete oma territooriumil turuleviimise suhtes nõude kasutada asjaomast riigikeelt.

Artikkel 3

Etiketi vorm

1.   Artiklis 2 osutatud teave märgitakse etiketile, mis kinnitatakse kõnealuse määrusega hõlmatud toodetele ja seadmetele.

2.   Kõnealune teave eristub selgelt etiketi taustast ning kirja suurus ja paigutus võimaldavad seda selgelt lugeda.

Kui käesoleva määrusega nõutud teave lisatakse asjaomasele tootele või seadmele juba kinnitatud etiketile, on kiri vähemalt sama suur kui etiketil juba sisalduv kõige väiksem kiri.

3.   Etikett ja selle sisu tuleks kavandada nii, et etikett jääks kindlalt omale kohale tootel või seadmel ja oleks tavapärastes kasutamistingimustes loetav kogu aja vältel, mil toode või seade sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase.

Artikkel 4

Etiketi paigaldamine

1.   Lisaks määruse (EÜ) nr 842/2006 artikli 7 lõikes 1 osutatud kohtadele võib etikette kinnitada ka olemasolevate nimeplaatide või toote andmesiltide peale või kõrvale või teenindusavade kõrvale.

2.   Jahutustorudega ühendatud eri sise- ja välisosadega kliimatoodete ja -seadmete ning soojuspumpade puhul kinnitatakse teabeetikett seadme sellele osale, mis algselt täidetakse külmutusagensiga.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

Stavros DIMAS

komisjoni liige

---

(1)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/540/EÜ (ELT L 198, 31.7.2007, lk 35).

2

---

DIREKTIIVID

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/27

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/65/EÜ,

11. detsember 2007,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 55,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiiviga 89/552/EMÜ (4) koordineeritakse teleringhäälingutegevust käsitlevaid liikmesriikide teatavaid õigus- ja haldusnorme. Uued tehnoloogiad audiovisuaalmeedia teenuste edastamisel nõuavad õigusliku raamistiku kohandamist, et võtta arvesse struktuurimuutuste, info- ja sidetehnoloogiate (IST) leviku ja tehnoloogilise arengu mõju ärimudelitele, eriti kommertsringhäälingu rahastamisele, ning tagada Euroopa infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused ning õiguskindlus, samuti kultuuriline ja keeleline mitmekesisus. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiiviga 89/552/EMÜ (4) koordineeritakse teleringhäälingutegevust käsitlevaid liikmesriikide teatavaid õigus- ja haldusnorme. Uued tehnoloogiad audiovisuaalmeedia teenuste edastamisel nõuavad õigusliku raamistiku kohandamist, et võtta arvesse struktuurimuutuste, info- ja sidetehnoloogiate (IST) leviku ja tehnoloogilise arengu mõju ärimudelitele, eriti kommertsringhäälingu rahastamisele, ning tagada Euroopa infotehnoloogiale ning meediatööstusele ja -teenustele optimaalsed konkurentsitingimused ning õiguskindlus, samuti kultuuriline ja keeleline mitmekesisus.

| (2) | Teleringhäälingutegevust käsitlevaid liikmesriikide õigus- ja haldusnorme juba koordineeritakse direktiiviga 89/552/EMÜ, samas kui selliste tegevuste nagu tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste suhtes kohaldatavates eeskirjades esineb lahknevusi, millest mõned võivad tõkestada nende teenuste vaba liikumist Euroopa Ühenduses ja põhjustada konkurentsimoonutusi siseturul. |
| --- | --- |

(2)

Teleringhäälingutegevust käsitlevaid liikmesriikide õigus- ja haldusnorme juba koordineeritakse direktiiviga 89/552/EMÜ, samas kui selliste tegevuste nagu tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste suhtes kohaldatavates eeskirjades esineb lahknevusi, millest mõned võivad tõkestada nende teenuste vaba liikumist Euroopa Ühenduses ja põhjustada konkurentsimoonutusi siseturul.

| (3) | Audiovisuaalmeedia teenused on nii kultuuri- kui ka majandusteenused. Nende kasvav tähtsus ühiskonnale, demokraatiale – eriti teabevabaduse, arvamuste paljususe ja meedia pluralismi tagamisel – haridusele ja kultuurile õigustab nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Audiovisuaalmeedia teenused on nii kultuuri- kui ka majandusteenused. Nende kasvav tähtsus ühiskonnale, demokraatiale – eriti teabevabaduse, arvamuste paljususe ja meedia pluralismi tagamisel – haridusele ja kultuurile õigustab nende teenuste suhtes erieeskirjade kohaldamist.

| (4) | Asutamislepingu artikli 151 lõikes 4 nõutakse, et ühendus võtaks asutamislepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada kultuuride mitmekesisust. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 151 lõikes 4 nõutakse, et ühendus võtaks asutamislepingu teiste sätete kohaselt tegutsedes arvesse kultuuriaspekte, eriti selleks, et austada ja edendada kultuuride mitmekesisust.

| (5) | Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2005. aasta (5) ja 4. aprilli 2006. aasta (6) resolutsioonides Doha vooru ja WTO ministrite konverentsi kohta nõudis Euroopa Parlament, et põhilised avalikud teenused, nagu audiovisuaalteenused, arvataks GATSi läbirääkimiste raames liberaliseerimisest välja. Oma 27. aprilli 2006. aasta seisukohas (7) toetas Euroopa Parlament Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mis märgib eelkõige, et „kultuuriüritused, kultuurikaubad ja -teenused on nii majandusliku kui ka kultuurilise iseloomuga, sest nad on identiteedi, väärtuste ja tähenduse kandjad ning seepärast ei tohi neid käsitleda, nagu oleks neil üksnes kommertslik väärtus”. Nõukogu 18. mai 2006. aasta otsusega 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (8) kiideti Unesco konventsioon ühenduse nimel heaks. Konventsioon jõustus 18. märtsil 2007. Käesolevas direktiivis austatakse konventsiooni põhimõtteid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2005. aasta (5) ja 4. aprilli 2006. aasta (6) resolutsioonides Doha vooru ja WTO ministrite konverentsi kohta nõudis Euroopa Parlament, et põhilised avalikud teenused, nagu audiovisuaalteenused, arvataks GATSi läbirääkimiste raames liberaliseerimisest välja. Oma 27. aprilli 2006. aasta seisukohas (7) toetas Euroopa Parlament Unesco kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, mis märgib eelkõige, et „kultuuriüritused, kultuurikaubad ja -teenused on nii majandusliku kui ka kultuurilise iseloomuga, sest nad on identiteedi, väärtuste ja tähenduse kandjad ning seepärast ei tohi neid käsitleda, nagu oleks neil üksnes kommertslik väärtus”. Nõukogu 18. mai 2006. aasta otsusega 2006/515/EÜ kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni sõlmimise kohta (8) kiideti Unesco konventsioon ühenduse nimel heaks. Konventsioon jõustus 18. märtsil 2007. Käesolevas direktiivis austatakse konventsiooni põhimõtteid.

| (6) | Traditsioonilised audiovisuaalmeedia teenused, nagu televisioon, ja uued tellitavad audiovisuaalmeedia teenused pakuvad ühenduses olulisi tööhõivevõimalusi, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates, ning stimuleerivad majanduskasvu ja investeeringuid. Pidades silmas võrdsete konkurentsivõimaluste ja tõelise Euroopa audiovisuaalmeedia teenuste turu olulisust, tuleks järgida siseturu peamisi põhimõtteid, nagu vaba konkurents ja võrdne kohtlemine, et tagada audiovisuaalmeedia teenuste turgude läbipaistvus ja prognoositavus ning alandada tõkkeid turuletulekuks. |
| --- | --- |

(6)

Traditsioonilised audiovisuaalmeedia teenused, nagu televisioon, ja uued tellitavad audiovisuaalmeedia teenused pakuvad ühenduses olulisi tööhõivevõimalusi, eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates, ning stimuleerivad majanduskasvu ja investeeringuid. Pidades silmas võrdsete konkurentsivõimaluste ja tõelise Euroopa audiovisuaalmeedia teenuste turu olulisust, tuleks järgida siseturu peamisi põhimõtteid, nagu vaba konkurents ja võrdne kohtlemine, et tagada audiovisuaalmeedia teenuste turgude läbipaistvus ja prognoositavus ning alandada tõkkeid turuletulekuks.

| (7) | Euroopa audiovisuaalmeedia teenuseid osutavate äriühingute suhtes valitseb õiguslik ebakindlus ja ebavõrdne olukord, arvestades õiguslikku režiimi, mis reguleerib uusi tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid. Seega, et vältida konkurentsimoonutusi, suurendada õiguskindlust ning aidata kaasa siseturu väljakujundamisele ja ühtse inforuumi loomisele, on vaja kohaldada kõigi audiovisuaalmeedia teenuste, nii teleringhäälingu (st lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste) kui ka tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste (st mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste) suhtes vähemalt teatud põhireegleid koordineeritult. Direktiivi 89/552/EMÜ peamised põhimõtted, nimelt päritoluriigi põhimõte ja ühised miinimumnormid, on end õigustanud, mistõttu tuleks need säilitada. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa audiovisuaalmeedia teenuseid osutavate äriühingute suhtes valitseb õiguslik ebakindlus ja ebavõrdne olukord, arvestades õiguslikku režiimi, mis reguleerib uusi tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid. Seega, et vältida konkurentsimoonutusi, suurendada õiguskindlust ning aidata kaasa siseturu väljakujundamisele ja ühtse inforuumi loomisele, on vaja kohaldada kõigi audiovisuaalmeedia teenuste, nii teleringhäälingu (st lineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste) kui ka tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste (st mittelineaarsete audiovisuaalmeedia teenuste) suhtes vähemalt teatud põhireegleid koordineeritult. Direktiivi 89/552/EMÜ peamised põhimõtted, nimelt päritoluriigi põhimõte ja ühised miinimumnormid, on end õigustanud, mistõttu tuleks need säilitada.

| (8) | 15. detsembril 2003 võttis komisjon vastu teatise Euroopa audiovisuaalpoliitika õigusliku reguleerimise tuleviku kohta, milles ta rõhutab, et kõnealuse sektori regulatiivne poliitika peab nüüd ja edaspidi kaitsma teatavaid avalikke huve, näiteks kultuurilist mitmekesisust, õigust teabele, meediapluralismi, alaealiste kaitset ja tarbijakaitset ning tõhustada avalikkuse teadlikkust ja meediakirjaoskust. |
| --- | --- |

(8)

15. detsembril 2003 võttis komisjon vastu teatise Euroopa audiovisuaalpoliitika õigusliku reguleerimise tuleviku kohta, milles ta rõhutab, et kõnealuse sektori regulatiivne poliitika peab nüüd ja edaspidi kaitsma teatavaid avalikke huve, näiteks kultuurilist mitmekesisust, õigust teabele, meediapluralismi, alaealiste kaitset ja tarbijakaitset ning tõhustada avalikkuse teadlikkust ja meediakirjaoskust.

| (9) | Nõukogu ja nõukogus 25. jaanuaril 1999. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (9) kinnitati, et avalik-õigusliku ringhäälingu missiooni täitmisel peab ringhääling saama kasu tehnoloogia arengust. Era- ja avalik-õiguslike audiovisuaalmeedia teenuste osutajate kooseksisteerimine on Euroopa audiovisuaalmeedia turule iseloomulik tunnusjoon. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu ja nõukogus 25. jaanuaril 1999. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonis avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (9) kinnitati, et avalik-õigusliku ringhäälingu missiooni täitmisel peab ringhääling saama kasu tehnoloogia arengust. Era- ja avalik-õiguslike audiovisuaalmeedia teenuste osutajate kooseksisteerimine on Euroopa audiovisuaalmeedia turule iseloomulik tunnusjoon.

| (10) | Komisjon võttis vastu algatuse „i2010: Euroopa infoühiskond”, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist infoühiskonna ja meediaga seotud valdkondades. See on igakülgne strateegia, mis on mõeldud Euroopa infosisu tootmise, digitaalmajanduse arengu ja IST kasutuselevõtu soodustamiseks infoühiskonna teenuste ja meediateenuste, võrkude ja seadmete lähenemise taustal, tänapäevastades ja rakendades kõiki ELi poliitika vahendeid: õigusakte, teadusuuringuid ja partnerlust tööstusharuga. Komisjon on pühendunud infoühiskonna teenuste ja meediateenuste sidusa sisetururaamistiku loomisele, tänapäevastades audiovisuaalteenuste õiguslikku raamistikku, alustades komisjoni 2005. aasta ettepanekuga piirideta televisiooni direktiivi ajakohastamise kohta ning selle muutmise kohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviks. Põhimõtteliselt saavutatakse algatuse i2010 eesmärk, võimaldades tööstusharudel kasvada üksnes vajaliku reguleerimise juures ning võimaldades väikestel alustavatel ettevõtetel – mis on tuleviku rikkuse ja töökohtade loojad – areneda, tegeleda innovatsiooniga ja luua töökohti vabal turul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon võttis vastu algatuse „i2010: Euroopa infoühiskond”, et soodustada majanduskasvu ja töökohtade loomist infoühiskonna ja meediaga seotud valdkondades. See on igakülgne strateegia, mis on mõeldud Euroopa infosisu tootmise, digitaalmajanduse arengu ja IST kasutuselevõtu soodustamiseks infoühiskonna teenuste ja meediateenuste, võrkude ja seadmete lähenemise taustal, tänapäevastades ja rakendades kõiki ELi poliitika vahendeid: õigusakte, teadusuuringuid ja partnerlust tööstusharuga. Komisjon on pühendunud infoühiskonna teenuste ja meediateenuste sidusa sisetururaamistiku loomisele, tänapäevastades audiovisuaalteenuste õiguslikku raamistikku, alustades komisjoni 2005. aasta ettepanekuga piirideta televisiooni direktiivi ajakohastamise kohta ning selle muutmise kohta audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviks. Põhimõtteliselt saavutatakse algatuse i2010 eesmärk, võimaldades tööstusharudel kasvada üksnes vajaliku reguleerimise juures ning võimaldades väikestel alustavatel ettevõtetel – mis on tuleviku rikkuse ja töökohtade loojad – areneda, tegeleda innovatsiooniga ja luua töökohti vabal turul.

| (11) | Euroopa Parlament võttis 4. septembril 2003. aastal, (10)22. aprillil 2004. aastal (11) ja 6. septembril 2005. aastal (12) vastu resolutsioonid, mis kutsusid üles kohandama direktiivi 89/552/EMÜ vastavalt struktuurimuutustele ja tehnoloogia arengule, järgides samas täiel määral selle aluspõhimõtteid, mis jäävad edasi kehtima. Lisaks toetas see põhimõtteliselt üldist lähenemisviisi, mille aluseks on kõigi audiovisuaalmeedia teenuste põhieeskirjad ja teleringhäälingu teenuste lisaeeskirjad. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Parlament võttis 4. septembril 2003. aastal, (10)22. aprillil 2004. aastal (11) ja 6. septembril 2005. aastal (12) vastu resolutsioonid, mis kutsusid üles kohandama direktiivi 89/552/EMÜ vastavalt struktuurimuutustele ja tehnoloogia arengule, järgides samas täiel määral selle aluspõhimõtteid, mis jäävad edasi kehtima. Lisaks toetas see põhimõtteliselt üldist lähenemisviisi, mille aluseks on kõigi audiovisuaalmeedia teenuste põhieeskirjad ja teleringhäälingu teenuste lisaeeskirjad.

| (12) | Käesolev direktiiviga tõhustatakse põhiõiguste täitmist ja see on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, (13) eriti selle artiklis 11 tunnustatud põhimõtetega. Selles osas ei takista käesolev direktiiv liikmesriikidel mingil moel kohaldamast oma riigiõiguslikke norme, mis on seotud ajakirjandusvabaduse ja sõnavabadusega meedias. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiviga tõhustatakse põhiõiguste täitmist ja see on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, (13) eriti selle artiklis 11 tunnustatud põhimõtetega. Selles osas ei takista käesolev direktiiv liikmesriikidel mingil moel kohaldamast oma riigiõiguslikke norme, mis on seotud ajakirjandusvabaduse ja sõnavabadusega meedias.

| (13) | Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (14) kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide kohustusi. Seetõttu tuleks kavandatavate siseriiklike meetmete suhtes, mida rakendatakse tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, mis on rangemad või üksikasjalikumad kui need, mille puhul tuleks käesolev direktiiv lihtsalt üle võtta, kohaldada direktiivi 98/34/EÜ artikliga 8 kehtestatud protseduurilisi kohustusi. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (14) kohaldamisest tulenevaid liikmesriikide kohustusi. Seetõttu tuleks kavandatavate siseriiklike meetmete suhtes, mida rakendatakse tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, mis on rangemad või üksikasjalikumad kui need, mille puhul tuleks käesolev direktiiv lihtsalt üle võtta, kohaldada direktiivi 98/34/EÜ artikliga 8 kehtestatud protseduurilisi kohustusi.

| (14) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (15) artikli 1 lõikele 3 ei piirata ühenduse tasandil või siseriiklikul tasandil võetud meetmeid, mille eesmärk on saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga. |
| --- | --- |

(14)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)) (15) artikli 1 lõikele 3 ei piirata ühenduse tasandil või siseriiklikul tasandil võetud meetmeid, mille eesmärk on saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, eelkõige seoses sisu reguleerimise ja audiovisuaalpoliitikaga.

| (15) | Käesoleva direktiivi ükski säte ei tohiks nõuda ega ärgitada liikmesriike kehtestama uusi süsteeme mis tahes audiovisuaalmeedia teenuse tüübi litsentsimiseks või halduslubade andmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva direktiivi ükski säte ei tohiks nõuda ega ärgitada liikmesriike kehtestama uusi süsteeme mis tahes audiovisuaalmeedia teenuse tüübi litsentsimiseks või halduslubade andmiseks.

| (16) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalmeedia teenused” hõlmama üksnes kas teleringhäälingu teenuseid või tellitavaid audiovisuaalse massimeedia teenuseid ehk neid, mis on mõeldud vastuvõtmiseks elanikkonna märkimisväärselt suure osa poolt ja millel on neile selge mõju. Selle kohaldamisala peaks piirduma asutamislepingus määratletud teenustega ja peaks seega hõlmama kõiki majandustegevuse vorme, sealhulgas avalikku teenust pakkuvad ettevõtjad, kuid ei hõlma tegevusi, mis on eelkõige mittemajanduslikud ja mis ei konkureeri teleringhäälinguga, näiteks isiklikke veebilehti ja teenuseid, mis koosnevad erakasutajate poolt huviringkondade hulgas jagamiseks ja vahetamiseks loodud audiovisuaalse sisu esitamisest või levitamisest. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalmeedia teenused” hõlmama üksnes kas teleringhäälingu teenuseid või tellitavaid audiovisuaalse massimeedia teenuseid ehk neid, mis on mõeldud vastuvõtmiseks elanikkonna märkimisväärselt suure osa poolt ja millel on neile selge mõju. Selle kohaldamisala peaks piirduma asutamislepingus määratletud teenustega ja peaks seega hõlmama kõiki majandustegevuse vorme, sealhulgas avalikku teenust pakkuvad ettevõtjad, kuid ei hõlma tegevusi, mis on eelkõige mittemajanduslikud ja mis ei konkureeri teleringhäälinguga, näiteks isiklikke veebilehti ja teenuseid, mis koosnevad erakasutajate poolt huviringkondade hulgas jagamiseks ja vahetamiseks loodud audiovisuaalse sisu esitamisest või levitamisest.

| (17) | Tellitavatele audiovisuaalmeedia teenustele on iseloomulik, et nad on „televisioonilaadsed”, st nad konkureerivad sama vaatajaskonna pärast, mis on teleülekannetel, ning nimetatud teenuse kättesaadavuse laad ja vahendid annavad kasutajale põhjuse eeldada, et neile on tagatud regulatiivne kaitse käesoleva direktiivi kohaldamisala piirides. Eeltoodu valguses ja selleks, et vältida erinevusi vaba liikumise ja konkurentsi osas, tuleks mõistet „saade” tõlgendada dünaamiliselt, võttes arvesse teleringhäälingu arengut. |
| --- | --- |

(17)

Tellitavatele audiovisuaalmeedia teenustele on iseloomulik, et nad on „televisioonilaadsed”, st nad konkureerivad sama vaatajaskonna pärast, mis on teleülekannetel, ning nimetatud teenuse kättesaadavuse laad ja vahendid annavad kasutajale põhjuse eeldada, et neile on tagatud regulatiivne kaitse käesoleva direktiivi kohaldamisala piirides. Eeltoodu valguses ja selleks, et vältida erinevusi vaba liikumise ja konkurentsi osas, tuleks mõistet „saade” tõlgendada dünaamiliselt, võttes arvesse teleringhäälingu arengut.

| (18) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalmeedia teenused” hõlmama massimeediat selle teavituslikus, meelelahutuslikus ja avalikkust harivas funktsioonis, ning peaks sisaldama audiovisuaalseid ärilisi teadaandeid, kuid mõiste kattealast peaks välja jätma kõik erakirjavahetuse vormid, nagu piiratud arvule adressaatidele saadetud e-kirjad. Mõiste kattealast peaks välja jätma kõik sellised teenused, mille peamine otstarve ei ole saadete pakkumine, st kui audiovisuaalne sisu on teenuses puhtjuhuslik ega kanna selle peamist otstarvet. Näiteks võib tuua veebilehed, mis sisaldavad audiovisuaalseid elemente üksnes täiendusena, lühikesi reklaamilõike või teavet, mis on seotud toote või mitteaudiovisuaalse teenusega. Seetõttu tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta ka rahalist väärtust kujutava panusega hasartmängud, sealhulgas loteriid, kihlveod ja muud hasartmänguteenused, samuti on-line mängud ja otsingumootorid, kuid mitte hasart- ja õnnemängudele keskendunud ülekanded. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalmeedia teenused” hõlmama massimeediat selle teavituslikus, meelelahutuslikus ja avalikkust harivas funktsioonis, ning peaks sisaldama audiovisuaalseid ärilisi teadaandeid, kuid mõiste kattealast peaks välja jätma kõik erakirjavahetuse vormid, nagu piiratud arvule adressaatidele saadetud e-kirjad. Mõiste kattealast peaks välja jätma kõik sellised teenused, mille peamine otstarve ei ole saadete pakkumine, st kui audiovisuaalne sisu on teenuses puhtjuhuslik ega kanna selle peamist otstarvet. Näiteks võib tuua veebilehed, mis sisaldavad audiovisuaalseid elemente üksnes täiendusena, lühikesi reklaamilõike või teavet, mis on seotud toote või mitteaudiovisuaalse teenusega. Seetõttu tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta ka rahalist väärtust kujutava panusega hasartmängud, sealhulgas loteriid, kihlveod ja muud hasartmänguteenused, samuti on-line mängud ja otsingumootorid, kuid mitte hasart- ja õnnemängudele keskendunud ülekanded.

| (19) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „meediateenuse osutaja” kattealast välja jätma füüsilised või juriidilised isikud, kes üksnes edastavad sisu, mille toimetusvastutus lasub kolmandatel isikutel. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „meediateenuse osutaja” kattealast välja jätma füüsilised või juriidilised isikud, kes üksnes edastavad sisu, mille toimetusvastutus lasub kolmandatel isikutel.

| (20) | Teleringhääling hõlmab praegu eelkõige analoogset ja digitaalset teleringhäälingut, otse-eetris voogedastust (live streaming), veebiülekandeid ja korduvaid nõudevideoid (near-video-on-demand), samal ajal kui näiteks nõudevideod (video-on-demand) on üks tellitavatest audiovisuaalmeedia teenustest. Üldjuhul tuleks teleringhäälingu või telesaadete puhul, mida sama meediateenuse osutaja pakub tellitavate audiovisuaalmeedia teenustena, pidada käesoleva direktiivi nõuded täidetuks teleülekande, st lineaarse ülekande suhtes kohaldatavate nõuete täitmisega. Kui erinevat liiki teenuseid pakutakse siiski paralleelselt, kuid need on selgelt eraldi teenused, peaks käesolevat direktiivi kohaldama iga asjaomase teenuse suhtes. |
| --- | --- |

(20)

Teleringhääling hõlmab praegu eelkõige analoogset ja digitaalset teleringhäälingut, otse-eetris voogedastust (live streaming), veebiülekandeid ja korduvaid nõudevideoid (near-video-on-demand), samal ajal kui näiteks nõudevideod (video-on-demand) on üks tellitavatest audiovisuaalmeedia teenustest. Üldjuhul tuleks teleringhäälingu või telesaadete puhul, mida sama meediateenuse osutaja pakub tellitavate audiovisuaalmeedia teenustena, pidada käesoleva direktiivi nõuded täidetuks teleülekande, st lineaarse ülekande suhtes kohaldatavate nõuete täitmisega. Kui erinevat liiki teenuseid pakutakse siiski paralleelselt, kuid need on selgelt eraldi teenused, peaks käesolevat direktiivi kohaldama iga asjaomase teenuse suhtes.

| (21) | Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama ajalehtede ja ajakirjade elektroonilisi versioone. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi reguleerimisala ei peaks hõlmama ajalehtede ja ajakirjade elektroonilisi versioone.

| (22) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalne” osutama liikuvatele piltidele koos heliga või ilma, hõlmates seega tummfilme, kuid mitte audioülekandeid ega raadioteenuseid. Kui audiovisuaalmeedia teenuse peamine eesmärk on saadete edastamine, peaks sellise teenuse mõiste hõlmama ka selliste saadetega kaasnevat tekstipõhist sisu, näiteks subtitreerimisteenuseid ja elektroonilisi programmijuhte. Tekstipõhised omaette teenused ei tohiks kuuluda käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide vabadust reguleerida selliseid teenuseid riigi tasandil kooskõlas asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaks mõiste „audiovisuaalne” osutama liikuvatele piltidele koos heliga või ilma, hõlmates seega tummfilme, kuid mitte audioülekandeid ega raadioteenuseid. Kui audiovisuaalmeedia teenuse peamine eesmärk on saadete edastamine, peaks sellise teenuse mõiste hõlmama ka selliste saadetega kaasnevat tekstipõhist sisu, näiteks subtitreerimisteenuseid ja elektroonilisi programmijuhte. Tekstipõhised omaette teenused ei tohiks kuuluda käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide vabadust reguleerida selliseid teenuseid riigi tasandil kooskõlas asutamislepinguga.

| (23) | Mõiste „toimetusvastutus” on oluline meediateenuse osutaja rolli ja seoses sellega audiovisuaalmeedia teenuste määratlemisel. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel toimetusvastutuse mõistet täpsustada, eelkõige „tõhusa kontrolli” tähenduse osas. Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (16) kehtestatud vastutusest vabastamist. |
| --- | --- |

(23)

Mõiste „toimetusvastutus” on oluline meediateenuse osutaja rolli ja seoses sellega audiovisuaalmeedia teenuste määratlemisel. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel toimetusvastutuse mõistet täpsustada, eelkõige „tõhusa kontrolli” tähenduse osas. Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (16) kehtestatud vastutusest vabastamist.

| (24) | Teleringhäälingu kontekstis peaks samaaegse vaatamise mõiste hõlmama ka osaliselt samaaegset vaatamist, kuna teleülekande edastamise ja vastuvõtmise vahele jääb edastamisprotsessi tehnilistest põhjustest tulenev lühike ajavahe. |
| --- | --- |

(24)

Teleringhäälingu kontekstis peaks samaaegse vaatamise mõiste hõlmama ka osaliselt samaaegset vaatamist, kuna teleülekande edastamise ja vastuvõtmise vahele jääb edastamisprotsessi tehnilistest põhjustest tulenev lühike ajavahe.

| (25) | Kõik audiovisuaalmeedia teenuse tunnused, mis on esitatud selle määratluses ning mida on selgitatud põhjendustes 16–23, peaksid esinema samaaegselt. |
| --- | --- |

(25)

Kõik audiovisuaalmeedia teenuse tunnused, mis on esitatud selle määratluses ning mida on selgitatud põhjendustes 16–23, peaksid esinema samaaegselt.

| (26) | Lisaks telereklaamile ja otsepakkumisele tuleks käesolevas direktiivis sätestada audiovisuaalse ärilise teadaande laiem mõiste, mis siiski ei hõlmaks avalikes huvides edastatavaid teateid ega tasuta edastatavaid heategevusega seotud üleskutseid. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks telereklaamile ja otsepakkumisele tuleks käesolevas direktiivis sätestada audiovisuaalse ärilise teadaande laiem mõiste, mis siiski ei hõlmaks avalikes huvides edastatavaid teateid ega tasuta edastatavaid heategevusega seotud üleskutseid.

| (27) | Päritoluriigi põhimõte peaks jääma käesoleva direktiivi tuumaks, kuna see on vajalik siseturu loomiseks. Seda põhimõtet tuleks seepärast kohaldada kõigi audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, et tagada meediateenuse osutajatele õiguskindlus, mis on vajalik baas uute ärimudelite rakendamiseks ja selliste teenuste käivitamiseks. Samuti on see vajalik teabe ja audiovisuaalsete saadete vaba liikumise tagamiseks siseturul. |
| --- | --- |

(27)

Päritoluriigi põhimõte peaks jääma käesoleva direktiivi tuumaks, kuna see on vajalik siseturu loomiseks. Seda põhimõtet tuleks seepärast kohaldada kõigi audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, et tagada meediateenuse osutajatele õiguskindlus, mis on vajalik baas uute ärimudelite rakendamiseks ja selliste teenuste käivitamiseks. Samuti on see vajalik teabe ja audiovisuaalsete saadete vaba liikumise tagamiseks siseturul.

| (28) | Tugeva, konkurentsivõimelise ja ühtse Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamiseks ja meedia pluralismi võimaldamiseks kogu Euroopa Liidus peaks audiovisuaalmeedia teenuste osutaja kuuluma ainult ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ja teabe mitmekesisus peaks olema Euroopa Liidu aluspõhimõte. |
| --- | --- |

(28)

Tugeva, konkurentsivõimelise ja ühtse Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamiseks ja meedia pluralismi võimaldamiseks kogu Euroopa Liidus peaks audiovisuaalmeedia teenuste osutaja kuuluma ainult ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ja teabe mitmekesisus peaks olema Euroopa Liidu aluspõhimõte.

| (29) | Tehnoloogia areng, eriti seoses digitaalsete satelliitprogrammidega, tähendab, et täiendavaid kriteeriume tuleks kohandada, et tagada audiovisuaalmeedia teenuse sobiv õiguslik reguleerimine ja tõhus rakendamine ning anda osalistele reaalne võim audiovisuaalmeedia teenuse sisu üle. |
| --- | --- |

(29)

Tehnoloogia areng, eriti seoses digitaalsete satelliitprogrammidega, tähendab, et täiendavaid kriteeriume tuleks kohandada, et tagada audiovisuaalmeedia teenuse sobiv õiguslik reguleerimine ja tõhus rakendamine ning anda osalistele reaalne võim audiovisuaalmeedia teenuse sisu üle.

| (30) | Kuna käesolev direktiiv käsitleb Euroopa Liidus avalikkusele pakutavaid teenuseid, tuleks seda kohaldada üksnes audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, mida avalikkus saab ühes või mitmes liikmesriigis standardsete tarbijatele ettenähtud seadmetega otseselt või kaudselt vastu võtta. Standardsete tarbijatele ettenähtud seadmete mõiste määratlemine tuleb jätta liikmesriikide pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesolev direktiiv käsitleb Euroopa Liidus avalikkusele pakutavaid teenuseid, tuleks seda kohaldada üksnes audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, mida avalikkus saab ühes või mitmes liikmesriigis standardsete tarbijatele ettenähtud seadmetega otseselt või kaudselt vastu võtta. Standardsete tarbijatele ettenähtud seadmete mõiste määratlemine tuleb jätta liikmesriikide pädevatele asutustele.

| (31) | Asutamislepingu artiklites 43–48 on sätestatud asutamisvabaduse põhiõigus. Seega peaks meediateenuste osutajatel olema üldiselt vabadus asutamiskoha liikmesriiki valida. Euroopa Kohus on rõhutanud ka seda, et „asutamisleping ei keela ettevõtjal kasutada teenuste osutamise vabadust, kui ta ei osuta teenuseid oma asutamiskohaks olevas liikmesriigis”. (17) |
| --- | --- |

(31)

Asutamislepingu artiklites 43–48 on sätestatud asutamisvabaduse põhiõigus. Seega peaks meediateenuste osutajatel olema üldiselt vabadus asutamiskoha liikmesriiki valida. Euroopa Kohus on rõhutanud ka seda, et „asutamisleping ei keela ettevõtjal kasutada teenuste osutamise vabadust, kui ta ei osuta teenuseid oma asutamiskohaks olevas liikmesriigis”. (17)

| (32) | Liikmesriigid peaksid olema siiski võimelised kohaldama käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondades oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuste osutajate suhtes üksikasjalikumaid või rangemaid eeskirju, tagades, et need eeskirjad oleksid kooskõlas ühenduse õiguse põhiprintsiipidega. Juhul kui ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab teleülekannet, mis tervikuna või millest peamine osa on suunatud teise liikmesriigi territooriumile, oleks liikmesriikide vahelise koostöö nõue, ning eeskirjadest kõrvalehoidmise korral Euroopa Kohtu kohtupraktika (18) kodifitseerimine koos tõhusama menetlusega asjakohane lahendus, mis võtab arvesse liikmesriigi probleeme, seadmata kahtluse alla päritoluriigi põhimõtte nõuetekohast kohaldamist. Euroopa Kohus on seoses asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 kujundanud oma kohtupraktikas üldisel huvil põhinevate eeskirjade mõiste, mis muu hulgas hõlmab tarbijakaitse, alaealiste kaitse ja kultuuripoliitika eeskirju. Koostööd taotlev liikmesriik peaks tagama, et kõnealuseid liikmesriikide erieeskirju on objektiivselt vaja, neid kohaldatakse mittediskrimineerival viisil ning need on proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriigid peaksid olema siiski võimelised kohaldama käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondades oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuste osutajate suhtes üksikasjalikumaid või rangemaid eeskirju, tagades, et need eeskirjad oleksid kooskõlas ühenduse õiguse põhiprintsiipidega. Juhul kui ühe liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab teleülekannet, mis tervikuna või millest peamine osa on suunatud teise liikmesriigi territooriumile, oleks liikmesriikide vahelise koostöö nõue, ning eeskirjadest kõrvalehoidmise korral Euroopa Kohtu kohtupraktika (18) kodifitseerimine koos tõhusama menetlusega asjakohane lahendus, mis võtab arvesse liikmesriigi probleeme, seadmata kahtluse alla päritoluriigi põhimõtte nõuetekohast kohaldamist. Euroopa Kohus on seoses asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 kujundanud oma kohtupraktikas üldisel huvil põhinevate eeskirjade mõiste, mis muu hulgas hõlmab tarbijakaitse, alaealiste kaitse ja kultuuripoliitika eeskirju. Koostööd taotlev liikmesriik peaks tagama, et kõnealuseid liikmesriikide erieeskirju on objektiivselt vaja, neid kohaldatakse mittediskrimineerival viisil ning need on proportsionaalsed.

| (33) | Liikmesriik, hinnates konkreetsel juhul, kas teises liikmesriigis asutatud meediateenuse osutaja edastatav ülekanne on tervikuna või peamiselt suunatud tema territooriumile, võib osutada näitajatele, nagu telereklaami ja/või tellijatelt saadava tulu päritolu, teenuse põhikeel või selliste saadete või äriliste teadaannete olemasolu, mis on otseselt suunatud vastuvõtva liikmesriigi avalikkusele. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriik, hinnates konkreetsel juhul, kas teises liikmesriigis asutatud meediateenuse osutaja edastatav ülekanne on tervikuna või peamiselt suunatud tema territooriumile, võib osutada näitajatele, nagu telereklaami ja/või tellijatelt saadava tulu päritolu, teenuse põhikeel või selliste saadete või äriliste teadaannete olemasolu, mis on otseselt suunatud vastuvõtva liikmesriigi avalikkusele.

| (34) | Käesoleva direktiivi kohaselt, olenemata päritoluriigi põhimõtte kohaldamisest, võivad liikmesriigid ikkagi võtta meetmeid, mis piiravad teleringhäälingu vaba levi, kuid üksnes käesolevas direktiivis sätestatud tingimuste ja korra kohaselt. Euroopa Kohus on järjekindlalt rõhutanud, et teenuste osutamise vabaduse piiranguid, nagu ka iga erandit asutamislepingu kesksest põhimõttest, peab tõlgendama kitsendavalt. (19) |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva direktiivi kohaselt, olenemata päritoluriigi põhimõtte kohaldamisest, võivad liikmesriigid ikkagi võtta meetmeid, mis piiravad teleringhäälingu vaba levi, kuid üksnes käesolevas direktiivis sätestatud tingimuste ja korra kohaselt. Euroopa Kohus on järjekindlalt rõhutanud, et teenuste osutamise vabaduse piiranguid, nagu ka iga erandit asutamislepingu kesksest põhimõttest, peab tõlgendama kitsendavalt. (19)

| (35) | Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste vaba osutamise piiranguid peaks olema võimalik seada üksnes vastavalt direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustele ja korrale. |
| --- | --- |

(35)

Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste vaba osutamise piiranguid peaks olema võimalik seada üksnes vastavalt direktiivi 2000/31/EÜ artikli 3 lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustele ja korrale.

| (36) | Oma teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Parem õigusloome majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” rõhutas komisjon vajadust hoolikalt analüüsida sobivat õiguslikku lähenemist, eelkõige küsimust, kas asjaomase valdkonna ja probleemi puhul peaks eelistama õiguslikku reguleerimist või peaks kaaluma teisi võimalusi, nagu näiteks kaas- või enesereguleerimist. Peale selle on kogemused näidanud, et liikmesriikide erinevate õigustraditsioonide kohaselt rakendatavatel nii kaas- kui ka enesereguleerimise vahenditel võib olla tähtis roll kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisel. Meetmed, mis on suunatud avaliku huvi eesmärkide saavutamisele tekkivas audiovisuaalmeedia teenuste sektoris, on tõhusamad siis, kui teenuseosutajad ise neid aktiivselt toetavad.
  Enesereguleerimine on seega teatud liiki vabatahtlik algatus, mis võimaldab ettevõtjatel, tööturu osapooltel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja ühendustel võtta ise ja enda jaoks vastu ühiseid suuniseid. Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma erinevate õigustraditsioonidega tunnustama tõhusat rolli, mida tulemuslik enesereguleerimine võib omada kehtivate seadusandlike ning kohtu- ja/või haldusmehhanismide täiendamisel, samuti enesereguleerimise kasulikku panust käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Kuigi enesereguleerimine võib olla käesoleva direktiivi teatavate sätete rakendamise täiendavaks meetodiks, ei peaks see siiski asendama liikmesriigi seadusandja kohustusi.
  Kaasreguleerimine oma vähimal kujul loob õigusliku seose enesereguleerimise ja riikliku seadusandja vahel vastavalt liikmesriikide õigustraditsioonidele. Kaasreguleerimine peaks võimaldama riigil sekkuda juhul, kui selle eesmärke ei saavutata. Ilma et see piiraks liikmesriikide ametlikke ülevõtmisega seotud kohustusi, julgustatakse käesoleva direktiiviga kaas- ja enesereguleerimise kasutamist. See ei peaks kohustama liikmesriike looma kaas- ja/või enesereguleerimise korda ega katkestama või seadma ohtu käimasolevaid kaas- või enesereguleerimise algatusi, mis on liikmesriikides juba loodud ja toimivad tõhusalt. |
| --- | --- |

(36)

Oma teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Parem õigusloome majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus” rõhutas komisjon vajadust hoolikalt analüüsida sobivat õiguslikku lähenemist, eelkõige küsimust, kas asjaomase valdkonna ja probleemi puhul peaks eelistama õiguslikku reguleerimist või peaks kaaluma teisi võimalusi, nagu näiteks kaas- või enesereguleerimist. Peale selle on kogemused näidanud, et liikmesriikide erinevate õigustraditsioonide kohaselt rakendatavatel nii kaas- kui ka enesereguleerimise vahenditel võib olla tähtis roll kõrgetasemelise tarbijakaitse saavutamisel. Meetmed, mis on suunatud avaliku huvi eesmärkide saavutamisele tekkivas audiovisuaalmeedia teenuste sektoris, on tõhusamad siis, kui teenuseosutajad ise neid aktiivselt toetavad.

Enesereguleerimine on seega teatud liiki vabatahtlik algatus, mis võimaldab ettevõtjatel, tööturu osapooltel, valitsusvälistel organisatsioonidel ja ühendustel võtta ise ja enda jaoks vastu ühiseid suuniseid. Liikmesriigid peaksid kooskõlas oma erinevate õigustraditsioonidega tunnustama tõhusat rolli, mida tulemuslik enesereguleerimine võib omada kehtivate seadusandlike ning kohtu- ja/või haldusmehhanismide täiendamisel, samuti enesereguleerimise kasulikku panust käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks. Kuigi enesereguleerimine võib olla käesoleva direktiivi teatavate sätete rakendamise täiendavaks meetodiks, ei peaks see siiski asendama liikmesriigi seadusandja kohustusi.

Kaasreguleerimine oma vähimal kujul loob õigusliku seose enesereguleerimise ja riikliku seadusandja vahel vastavalt liikmesriikide õigustraditsioonidele. Kaasreguleerimine peaks võimaldama riigil sekkuda juhul, kui selle eesmärke ei saavutata. Ilma et see piiraks liikmesriikide ametlikke ülevõtmisega seotud kohustusi, julgustatakse käesoleva direktiiviga kaas- ja enesereguleerimise kasutamist. See ei peaks kohustama liikmesriike looma kaas- ja/või enesereguleerimise korda ega katkestama või seadma ohtu käimasolevaid kaas- või enesereguleerimise algatusi, mis on liikmesriikides juba loodud ja toimivad tõhusalt.

| (37) | „Meediakirjaoskus” tähendab tarbijate oskusi, teadmisi ja arusaamu, mis võimaldavad neil meediat tulemuslikult ja ohutult kasutada. Meediakirjaoskusega inimesed on võimelised tegema informeeritud valikuid, mõistma sisu ja teenuste olemust ning nad suudavad kasutada ära uute sidetehnoloogiate kõiki võimalusi. Nad oskavad paremini kaitsta iseennast ja oma perekonda kahjustava või solvava materjali eest. Seetõttu tuleks arendada meediakirjaoskust kõigis ühiskonnagruppides ja tehtud edusamme hoolikalt jälgida.
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega (20) juba esitatakse rida võimalikke meetmeid meediakirjaoskuse edendamiseks, näiteks õpetajate ja koolitajate täiendõpe, spetsiaalne Internetikoolitus lastele juba väga noores eas, kusjuures osa koolitusi võiks olla avatud ka vanematele, või kodanikele suunatud riiklike kampaaniate korraldamine, hõlmates kõik massiteabevahendid, et jagada teavet Interneti vastutustundliku kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(37)

„Meediakirjaoskus” tähendab tarbijate oskusi, teadmisi ja arusaamu, mis võimaldavad neil meediat tulemuslikult ja ohutult kasutada. Meediakirjaoskusega inimesed on võimelised tegema informeeritud valikuid, mõistma sisu ja teenuste olemust ning nad suudavad kasutada ära uute sidetehnoloogiate kõiki võimalusi. Nad oskavad paremini kaitsta iseennast ja oma perekonda kahjustava või solvava materjali eest. Seetõttu tuleks arendada meediakirjaoskust kõigis ühiskonnagruppides ja tehtud edusamme hoolikalt jälgida.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta soovituses alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning vastulause esitamise õiguse kohta seoses Euroopa audiovisuaal- ja teabeteenuste tööstusharu konkurentsivõimega (20) juba esitatakse rida võimalikke meetmeid meediakirjaoskuse edendamiseks, näiteks õpetajate ja koolitajate täiendõpe, spetsiaalne Internetikoolitus lastele juba väga noores eas, kusjuures osa koolitusi võiks olla avatud ka vanematele, või kodanikele suunatud riiklike kampaaniate korraldamine, hõlmates kõik massiteabevahendid, et jagada teavet Interneti vastutustundliku kasutamise kohta.

| (38) | Ringhäälinguorganisatsioonid võivad ainuõiguslikult omandada üldsusele suurt huvi pakkuvate ürituste teleülekandeõigusi. Kogu Euroopa Liidus on tarvis edendada pluralismi uudistetoodangu ja -saadete mitmekesisuse kaudu ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(38)

Ringhäälinguorganisatsioonid võivad ainuõiguslikult omandada üldsusele suurt huvi pakkuvate ürituste teleülekandeõigusi. Kogu Euroopa Liidus on tarvis edendada pluralismi uudistetoodangu ja -saadete mitmekesisuse kaudu ja järgida Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 tunnustatud põhimõtteid.

| (39) | Et kaitsta põhivabadust saada teavet ja et tagada Euroopa Liidu vaatajate huvide täielik ja nõuetekohane kaitse, peaksid üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse teleülekandeõiguste ainuvaldajad andma teistele ringhäälinguorganisatsioonidele õiguse kasutada üldistes uudistesaadetes lühilõike võrdsetel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel, võttes ainuõigust nõuetekohaselt arvesse. Sellised tingimused tuleb teatavaks teha aegsasti enne üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse toimumist, et teistele jääks kõnealuse õiguse kasutamiseks piisavalt aega. Ringhäälinguorganisatsioon peaks saama seda õigust teostada konkreetselt kõnealusel juhul tema nimel tegutseva vahendaja kaudu. Selliseid lühilõike võib kasutada tervet ELi hõlmavate mis tahes kanali kaudu pakutavate ülekannete jaoks, sealhulgas spordiülekannetele spetsialiseerunud kanalid, ning need ei tohiks olla pikemad kui 90 sekundit.
  Juurdepääsuõigust lühilõikudele kohaldatakse piiriüleselt ainult siis, kui see on vajalik. Seetõttu peaks ringhäälinguorganisatsioon taotlema kõigepealt juurdepääsu samas liikmesriigis asutatud ringhäälinguorganisatsioonilt, kellel on kõnealuse üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse kajastamiseks ainuõigus.
  Üldiste uudistesaadete mõiste ei peaks hõlmama lühilõikude kasutamist meelelahutuseks mõeldud saadetes.
  Päritoluriigi põhimõtet tuleks kohaldada nii lühilõikudele juurdepääsu kui nende ülekandmise suhtes. Piiriülese ülekande korral tuleks kohaldada järjestikku eri liikmesriikide õigust. Esiteks, lühilõikudele juurdepääsu suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi õigust, mille ringhäälinguorganisatsioon väljastab algse signaali (st tagab juurdepääsu). Tavaliselt on selleks liikmesriik, kus asjakohane üritus toimub. Kui liikmesriik on kehtestanud asjakohasele üritusele juurdepääsuks samaväärse süsteemi, tuleks selle liikmesriigi õigust kohaldada iga juhtumi puhul. Teiseks, lühilõikude edastamise suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi õigust, kus asub lühilõike edastav ringhäälinguorganisatsioon. |
| --- | --- |

(39)

Et kaitsta põhivabadust saada teavet ja et tagada Euroopa Liidu vaatajate huvide täielik ja nõuetekohane kaitse, peaksid üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse teleülekandeõiguste ainuvaldajad andma teistele ringhäälinguorganisatsioonidele õiguse kasutada üldistes uudistesaadetes lühilõike võrdsetel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel, võttes ainuõigust nõuetekohaselt arvesse. Sellised tingimused tuleb teatavaks teha aegsasti enne üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse toimumist, et teistele jääks kõnealuse õiguse kasutamiseks piisavalt aega. Ringhäälinguorganisatsioon peaks saama seda õigust teostada konkreetselt kõnealusel juhul tema nimel tegutseva vahendaja kaudu. Selliseid lühilõike võib kasutada tervet ELi hõlmavate mis tahes kanali kaudu pakutavate ülekannete jaoks, sealhulgas spordiülekannetele spetsialiseerunud kanalid, ning need ei tohiks olla pikemad kui 90 sekundit.

Juurdepääsuõigust lühilõikudele kohaldatakse piiriüleselt ainult siis, kui see on vajalik. Seetõttu peaks ringhäälinguorganisatsioon taotlema kõigepealt juurdepääsu samas liikmesriigis asutatud ringhäälinguorganisatsioonilt, kellel on kõnealuse üldsusele suurt huvi pakkuva ürituse kajastamiseks ainuõigus.

Üldiste uudistesaadete mõiste ei peaks hõlmama lühilõikude kasutamist meelelahutuseks mõeldud saadetes.

Päritoluriigi põhimõtet tuleks kohaldada nii lühilõikudele juurdepääsu kui nende ülekandmise suhtes. Piiriülese ülekande korral tuleks kohaldada järjestikku eri liikmesriikide õigust. Esiteks, lühilõikudele juurdepääsu suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi õigust, mille ringhäälinguorganisatsioon väljastab algse signaali (st tagab juurdepääsu). Tavaliselt on selleks liikmesriik, kus asjakohane üritus toimub. Kui liikmesriik on kehtestanud asjakohasele üritusele juurdepääsuks samaväärse süsteemi, tuleks selle liikmesriigi õigust kohaldada iga juhtumi puhul. Teiseks, lühilõikude edastamise suhtes tuleks kohaldada selle liikmesriigi õigust, kus asub lühilõike edastav ringhäälinguorganisatsioon.

| (40) | Käesoleva direktiivi nõuded, mis käsitlevad juurdepääsu üldsusele suurt huvi pakkuvatele sündmustele lühiuudiste edastamise eesmärgil, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (21) ja asjakohaste rahvusvaheliste autoriõigusealaste ja nendega seotud õigusi käsitlevate konventsioonide kohaldamist. Liikmesriigid peaksid hõlbustama juurdepääsu üldsusele suurt huvi pakkuvatele üritustele, andes loa juurdepääsuks ringhäälinguorganisatsiooni signaalile käesoleva direktiivi tähenduses. Nad võivad aga valida teise võrdväärse vahendi käesoleva direktiivi tähenduses. Sellised vahendid on muu hulgas – enne loa andmist juurdepääsuks signaalile – juurdepääsuloa andmine nende sündmuste toimumiskohta. Ringhäälinguorganisatsioone ei tohiks takistada sõlmimast üksikasjalikumaid lepinguid. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva direktiivi nõuded, mis käsitlevad juurdepääsu üldsusele suurt huvi pakkuvatele sündmustele lühiuudiste edastamise eesmärgil, ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (21) ja asjakohaste rahvusvaheliste autoriõigusealaste ja nendega seotud õigusi käsitlevate konventsioonide kohaldamist. Liikmesriigid peaksid hõlbustama juurdepääsu üldsusele suurt huvi pakkuvatele üritustele, andes loa juurdepääsuks ringhäälinguorganisatsiooni signaalile käesoleva direktiivi tähenduses. Nad võivad aga valida teise võrdväärse vahendi käesoleva direktiivi tähenduses. Sellised vahendid on muu hulgas – enne loa andmist juurdepääsuks signaalile – juurdepääsuloa andmine nende sündmuste toimumiskohta. Ringhäälinguorganisatsioone ei tohiks takistada sõlmimast üksikasjalikumaid lepinguid.

| (41) | Tuleks tagada, et meediateenuse osutajate tava pakkuda pärast otseülekannet tellitavaid otseülekandena edastatud uudistesaateid oleks endiselt võimalik, ilma et selleks oleks vaja lühilõike välja jättes eraldi saadet. See võimalus peaks piirduma sama meediateenuse osutaja teleülekande tellitava teenuse pakkumisega, nii et seda ei saa kasutada uue lühilõikudel põhineva tellitava teenuse loomiseks. |
| --- | --- |

(41)

Tuleks tagada, et meediateenuse osutajate tava pakkuda pärast otseülekannet tellitavaid otseülekandena edastatud uudistesaateid oleks endiselt võimalik, ilma et selleks oleks vaja lühilõike välja jättes eraldi saadet. See võimalus peaks piirduma sama meediateenuse osutaja teleülekande tellitava teenuse pakkumisega, nii et seda ei saa kasutada uue lühilõikudel põhineva tellitava teenuse loomiseks.

| (42) | Tellitavad audiovisuaalmeedia teenused erinevad teleringhäälingust kasutaja valiku- ja kontrollivõimaluse ning ühiskonnale avaldatava mõju poolest. (22) Seega on põhjendatud tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste väiksem reguleeritus ning nad peaksid vastama ainult käesolevas direktiivis sätestatud põhireeglitele. |
| --- | --- |

(42)

Tellitavad audiovisuaalmeedia teenused erinevad teleringhäälingust kasutaja valiku- ja kontrollivõimaluse ning ühiskonnale avaldatava mõju poolest. (22) Seega on põhjendatud tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste väiksem reguleeritus ning nad peaksid vastama ainult käesolevas direktiivis sätestatud põhireeglitele.

| (43) | Audiovisuaalmeedia teenuste eripära ning eriti selle mõju tõttu, mida need avaldavad inimeste arvamuse kujundamisele, peavad kasutajad tingimata täpselt teadma, kes vastutab nende teenuste sisu eest. Seepärast on liikmesriikidele oluline tagada, et kasutajatel oleks igal ajal kerge ja vahetu juurdepääs audiovisuaalmeedia teenuse osutajat käsitlevale teabele. Iga liikmesriigi ülesanne on otsustada praktiliste üksikasjade üle, kuidas seda eesmärki saavutada, ilma et see piiraks ühenduse õiguse muid asjaomaseid sätteid. |
| --- | --- |

(43)

Audiovisuaalmeedia teenuste eripära ning eriti selle mõju tõttu, mida need avaldavad inimeste arvamuse kujundamisele, peavad kasutajad tingimata täpselt teadma, kes vastutab nende teenuste sisu eest. Seepärast on liikmesriikidele oluline tagada, et kasutajatel oleks igal ajal kerge ja vahetu juurdepääs audiovisuaalmeedia teenuse osutajat käsitlevale teabele. Iga liikmesriigi ülesanne on otsustada praktiliste üksikasjade üle, kuidas seda eesmärki saavutada, ilma et see piiraks ühenduse õiguse muid asjaomaseid sätteid.

| (44) | Kahjuliku sisu kättesaadavus audiovisuaalmeedia teenustes valmistab seadusandjatele, meediatööstusele ja lapsevanematele jätkuvalt muret. Samuti on oodata uusi väljakutseid, eriti seoses uute jaotuskanalite ja uute toodetega. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitsmiseks kõigis audiovisuaalmeedia teenustes, sealhulgas audiovisuaalsetes ärilistes teadaannetes. |
| --- | --- |

(44)

Kahjuliku sisu kättesaadavus audiovisuaalmeedia teenustes valmistab seadusandjatele, meediatööstusele ja lapsevanematele jätkuvalt muret. Samuti on oodata uusi väljakutseid, eriti seoses uute jaotuskanalite ja uute toodetega. Seepärast on vaja kehtestada eeskirjad alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitsmiseks kõigis audiovisuaalmeedia teenustes, sealhulgas audiovisuaalsetes ärilistes teadaannetes.

| (45) | Alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitseks võetud meetmeid tuleks hoolikalt tasakaalustada sõnavabaduse põhiõigusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Nimetatud meetmete, näiteks isiklike tunnusnumbrite (PIN-koodide) kasutamise, filtreerimissüsteemide või märgistamise eesmärk peaks seega olema tagada alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse piisav kaitse, eriti seoses tellitavate audiovisuaalmeedia teenustega.
  Alaealiste ja inimväärikuse kaitset ning vastulause esitamise õigust käsitlevas soovituses juba tunnistatakse filtreerimissüsteemide ja märgistamise tähtsust ning see sisaldab mitmeid alaealiste kaitseks mõeldud võimalikke meetmeid, andes kasutajatele juurdepääsu pakkujaga lepingu sõlmimisel süstemaatiliselt tõhusa, ajakohastatava ja kergestikasutatava filtreerimistarkvara või spetsiaalselt lastele mõeldud ühendusega liitumisel automaatse filtreerimistarkvara. |
| --- | --- |

(45)

Alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitseks võetud meetmeid tuleks hoolikalt tasakaalustada sõnavabaduse põhiõigusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Nimetatud meetmete, näiteks isiklike tunnusnumbrite (PIN-koodide) kasutamise, filtreerimissüsteemide või märgistamise eesmärk peaks seega olema tagada alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse piisav kaitse, eriti seoses tellitavate audiovisuaalmeedia teenustega.

Alaealiste ja inimväärikuse kaitset ning vastulause esitamise õigust käsitlevas soovituses juba tunnistatakse filtreerimissüsteemide ja märgistamise tähtsust ning see sisaldab mitmeid alaealiste kaitseks mõeldud võimalikke meetmeid, andes kasutajatele juurdepääsu pakkujaga lepingu sõlmimisel süstemaatiliselt tõhusa, ajakohastatava ja kergestikasutatava filtreerimistarkvara või spetsiaalselt lastele mõeldud ühendusega liitumisel automaatse filtreerimistarkvara.

| (46) | Liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuste osutajate suhtes kohaldatakse igal juhul lapspornograafia levitamise keeldu vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusele 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta. (23) |
| --- | --- |

(46)

Liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuste osutajate suhtes kohaldatakse igal juhul lapspornograafia levitamise keeldu vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusele 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta. (23)

| (47) | Ükski käesoleva direktiivi säte, mis käsitleb alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitset, ei nõua, et nimetatud huvide kaitsmiseks võetavaid meetmeid peaks rakendama audiovisuaalmeedia teenuste eelneva kontrollimise abil riigiasutuste poolt. |
| --- | --- |

(47)

Ükski käesoleva direktiivi säte, mis käsitleb alaealiste kehalise, vaimse ja moraalse arengu ning inimväärikuse kaitset, ei nõua, et nimetatud huvide kaitsmiseks võetavaid meetmeid peaks rakendama audiovisuaalmeedia teenuste eelneva kontrollimise abil riigiasutuste poolt.

| (48) | Tellitavad audiovisuaalmeedia teenused võivad teleringhäälingu osaliselt välja vahetada. Seepärast peaksid need propageerima Euroopa päritoluga teoste tootmist ja levitamist ning seeläbi võimalusel aktiivselt kaasa aitama kultuurilise mitmekesisuse edendamisele. Niisugune toetus Euroopa päritolu teostele võiks olla näiteks selliste teenuste poolt antav rahaline toetus Euroopa päritolu teoste tootmiseks ja nende teostega seotud õiguste omandamiseks, Euroopa päritolu teoste minimaalne osakaal nõudevideo kataloogides või Euroopa päritolu teoste atraktiivne esitlemine elektroonilistes programmijuhtides. Euroopa päritoluga teoste propageerimisega audiovisuaalmeedia teenuste kaudu seotud sätete kohaldamist on tähtis korrapäraselt läbi vaadata. Käesolevas direktiivis sätestatud aruandluse raames peaksid liikmesriigid arvestama eelkõige ka selliste teenuste rahalise osalusega Euroopa päritolu teoste tootmises ja neid teoseid käsitlevate õiguste omandamises; Euroopa päritolu teoste osakaaluga audiovisuaalmeedia teenustes ning nimetatud teenustega pakutavate Euroopa päritolu teoste tegeliku vaadatavusega. |
| --- | --- |

(48)

Tellitavad audiovisuaalmeedia teenused võivad teleringhäälingu osaliselt välja vahetada. Seepärast peaksid need propageerima Euroopa päritoluga teoste tootmist ja levitamist ning seeläbi võimalusel aktiivselt kaasa aitama kultuurilise mitmekesisuse edendamisele. Niisugune toetus Euroopa päritolu teostele võiks olla näiteks selliste teenuste poolt antav rahaline toetus Euroopa päritolu teoste tootmiseks ja nende teostega seotud õiguste omandamiseks, Euroopa päritolu teoste minimaalne osakaal nõudevideo kataloogides või Euroopa päritolu teoste atraktiivne esitlemine elektroonilistes programmijuhtides. Euroopa päritoluga teoste propageerimisega audiovisuaalmeedia teenuste kaudu seotud sätete kohaldamist on tähtis korrapäraselt läbi vaadata. Käesolevas direktiivis sätestatud aruandluse raames peaksid liikmesriigid arvestama eelkõige ka selliste teenuste rahalise osalusega Euroopa päritolu teoste tootmises ja neid teoseid käsitlevate õiguste omandamises; Euroopa päritolu teoste osakaaluga audiovisuaalmeedia teenustes ning nimetatud teenustega pakutavate Euroopa päritolu teoste tegeliku vaadatavusega.

| (49) | Kui defineeritakse mõistet „ringhäälinguorganisatsioonidest sõltumatud tootjad”, nagu on osutatud direktiivi 89/552/EMÜ artiklis 5, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaselt eelkõige arvesse selliseid kriteeriume nagu tootmisettevõtte kuuluvus, samale ringhäälinguorganisatsioonile tarnitavate saadete hulk ning teiseste õiguste omandiõigus. |
| --- | --- |

(49)

Kui defineeritakse mõistet „ringhäälinguorganisatsioonidest sõltumatud tootjad”, nagu on osutatud direktiivi 89/552/EMÜ artiklis 5, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaselt eelkõige arvesse selliseid kriteeriume nagu tootmisettevõtte kuuluvus, samale ringhäälinguorganisatsioonile tarnitavate saadete hulk ning teiseste õiguste omandiõigus.

| (50) | Direktiivi 89/552/EMÜ artikli 4 sätete rakendamisel peaksid liikmesriigid julgustama ringhäälinguorganisatsioone kaasama piisava osa ühistoodanguna toodetud Euroopa päritoluga teoseid või väljastpoolt oma riiki pärit Euroopa teoseid. |
| --- | --- |

(50)

Direktiivi 89/552/EMÜ artikli 4 sätete rakendamisel peaksid liikmesriigid julgustama ringhäälinguorganisatsioone kaasama piisava osa ühistoodanguna toodetud Euroopa päritoluga teoseid või väljastpoolt oma riiki pärit Euroopa teoseid.

| (51) | Tähtis on tagada, et kinematograafiateoseid edastatakse õiguste valdajate ja meediateenuste osutajate vahel kokkulepitud ajavahemikel. |
| --- | --- |

(51)

Tähtis on tagada, et kinematograafiateoseid edastatakse õiguste valdajate ja meediateenuste osutajate vahel kokkulepitud ajavahemikel.

| (52) | Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus suurendab tarbija valikuvõimalusi. Seega ei ole tellitavate audiovisuaalmeedia teenustega seotud audiovisuaalseid ärilisi teadaandeid reguleerivad üksikasjalikud eeskirjad põhjendatud ega ka tehnilisest vaatenurgast mõtestatud. Sellegipoolest peaksid kõik audiovisuaalsed ärilised teadaanded järgima mitte üksnes tuvastamiseeskirju, vaid ka peamisi kvaliteedieeskirju, et teenida selgeid avaliku korra eesmärke. |
| --- | --- |

(52)

Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste kättesaadavus suurendab tarbija valikuvõimalusi. Seega ei ole tellitavate audiovisuaalmeedia teenustega seotud audiovisuaalseid ärilisi teadaandeid reguleerivad üksikasjalikud eeskirjad põhjendatud ega ka tehnilisest vaatenurgast mõtestatud. Sellegipoolest peaksid kõik audiovisuaalsed ärilised teadaanded järgima mitte üksnes tuvastamiseeskirju, vaid ka peamisi kvaliteedieeskirju, et teenida selgeid avaliku korra eesmärke.

| (53) | Vastulause esitamise õigus on teleringhäälingu puhul asjakohane õiguskaitsevahend ning seda tuleks kohaldada ka veebikeskkonnas. Alaealiste ja inimväärikuse kaitset ning vastulause esitamise õigust käsitlevas soovituses juba esitatakse asjakohased suunised siseriikliku õiguse või praktika kohaste meetmete rakendamiseks, et tagada piisavalt vastulause esitamise võimalus või samaväärsed õiguskaitsevahendid seoses on-line-meediaga. |
| --- | --- |

(53)

Vastulause esitamise õigus on teleringhäälingu puhul asjakohane õiguskaitsevahend ning seda tuleks kohaldada ka veebikeskkonnas. Alaealiste ja inimväärikuse kaitset ning vastulause esitamise õigust käsitlevas soovituses juba esitatakse asjakohased suunised siseriikliku õiguse või praktika kohaste meetmete rakendamiseks, et tagada piisavalt vastulause esitamise võimalus või samaväärsed õiguskaitsevahendid seoses on-line-meediaga.

| (54) | Nagu komisjon on tunnistanud oma tõlgendavas teatises piirideta televisiooni direktiivi (24) reklaami käsitlevate sätete teatavate aspektide kohta, on uute reklaamivõtete ja turundusuuenduste väljatöötamine loonud uusi tõhusaid võimalusi audiovisuaalseteks ärilisteks teadaanneteks traditsiooniliste ringhäälinguteenuste raames, mis võimaldavad neil tellitavate uuenduslike teenustega võrdsetes tingimustes paremini konkureerida. |
| --- | --- |

(54)

Nagu komisjon on tunnistanud oma tõlgendavas teatises piirideta televisiooni direktiivi (24) reklaami käsitlevate sätete teatavate aspektide kohta, on uute reklaamivõtete ja turundusuuenduste väljatöötamine loonud uusi tõhusaid võimalusi audiovisuaalseteks ärilisteks teadaanneteks traditsiooniliste ringhäälinguteenuste raames, mis võimaldavad neil tellitavate uuenduslike teenustega võrdsetes tingimustes paremini konkureerida.

| (55) | Kaubanduslik ja tehnoloogiline areng annab kasutajatele suuremad valikuvõimalused ja vastutuse audiovisuaalmeedia teenuste kasutamisel. Et säilitada üldisi huve teenivate eesmärkide proportsionaalsus, peaks reguleerimine võimaldama teleringhäälingu osas teatavat paindlikkust. Lahususe põhimõte peaks piirduma reklaami ja otsepakkumisega, tooteasetus peaks olema lubatud teatavatel tingimustel, juhul kui liikmesriik ei otsusta teisiti, ning mõned kvantiteedipiirangud tuleks kaotada. Juhul kui tootepaigutus on varjatud, tuleks see keelata. Lahususe põhimõte ei tohiks välistada uute reklaamitehnikate kasutamist. |
| --- | --- |

(55)

Kaubanduslik ja tehnoloogiline areng annab kasutajatele suuremad valikuvõimalused ja vastutuse audiovisuaalmeedia teenuste kasutamisel. Et säilitada üldisi huve teenivate eesmärkide proportsionaalsus, peaks reguleerimine võimaldama teleringhäälingu osas teatavat paindlikkust. Lahususe põhimõte peaks piirduma reklaami ja otsepakkumisega, tooteasetus peaks olema lubatud teatavatel tingimustel, juhul kui liikmesriik ei otsusta teisiti, ning mõned kvantiteedipiirangud tuleks kaotada. Juhul kui tootepaigutus on varjatud, tuleks see keelata. Lahususe põhimõte ei tohiks välistada uute reklaamitehnikate kasutamist.

| (56) | Peale käesolevas direktiivis käsitletud tavade kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, (25) ebaõiglaste kaubandustavade suhtes, nagu eksitavad ja agressiivsed tavad, mida rakendatakse audiovisuaalmeedia teenuste puhul. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/33/EÜ (tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides), (26) millega keelatakse sigarettide ja teiste tubakatoodete reklaam ja sponsorlus trükimeedias, infoühiskonna teenustes ja raadiosaadetes, ilma et see piiraks direktiivi 89/552/EMÜ kohaldamist, peaks direktiivide 2003/33/EÜ ja 89/552/EMÜ omavaheline seotus, arvestades audiovisuaalmeedia teenuste erinõudeid, jääma samaks ka pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (27) artikli 88 lõige 1, millega keelatakse teatavate ravimite avalikkusele suunatud reklaam, ei piira nimetatud artikli lõike 5 kohaselt direktiivi 89/552/EMÜ artikli 14 kohaldamist. Seega peaks direktiivide 2001/83/EÜ ja 89/552/EMÜ omavaheline seotus jääma samaks ka pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Peale selle ei tohiks käesoleva direktiiviga piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (28) kohaldamist. |
| --- | --- |

(56)

Peale käesolevas direktiivis käsitletud tavade kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul, (25) ebaõiglaste kaubandustavade suhtes, nagu eksitavad ja agressiivsed tavad, mida rakendatakse audiovisuaalmeedia teenuste puhul. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/33/EÜ (tubakatoodete reklaami ja sponsorlusega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta liikmesriikides), (26) millega keelatakse sigarettide ja teiste tubakatoodete reklaam ja sponsorlus trükimeedias, infoühiskonna teenustes ja raadiosaadetes, ilma et see piiraks direktiivi 89/552/EMÜ kohaldamist, peaks direktiivide 2003/33/EÜ ja 89/552/EMÜ omavaheline seotus, arvestades audiovisuaalmeedia teenuste erinõudeid, jääma samaks ka pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (27) artikli 88 lõige 1, millega keelatakse teatavate ravimite avalikkusele suunatud reklaam, ei piira nimetatud artikli lõike 5 kohaselt direktiivi 89/552/EMÜ artikli 14 kohaldamist. Seega peaks direktiivide 2001/83/EÜ ja 89/552/EMÜ omavaheline seotus jääma samaks ka pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Peale selle ei tohiks käesoleva direktiiviga piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (28) kohaldamist.

| (57) | Arvestades vaatajate suurenenud võimalusi reklaami vältimiseks uute tehnoloogiate kaudu, nagu personaalsed digitaalsed videosalvestid, ja kanalite suurenenud valikut, ei ole reklaamilõikude paigutamise üksikasjalik reguleerimine vaatajate kaitsmise eesmärgil enam õigustatud. Kuigi käesolev direktiiv ei tohiks suurendada tunnis lubatud reklaamimahtu, peaks see andma ringhäälinguorganisatsioonidele paindlikkuse selle lisamiseks sinna, kus see ei kahjusta põhjendamatult saadete terviklikkust. |
| --- | --- |

(57)

Arvestades vaatajate suurenenud võimalusi reklaami vältimiseks uute tehnoloogiate kaudu, nagu personaalsed digitaalsed videosalvestid, ja kanalite suurenenud valikut, ei ole reklaamilõikude paigutamise üksikasjalik reguleerimine vaatajate kaitsmise eesmärgil enam õigustatud. Kuigi käesolev direktiiv ei tohiks suurendada tunnis lubatud reklaamimahtu, peaks see andma ringhäälinguorganisatsioonidele paindlikkuse selle lisamiseks sinna, kus see ei kahjusta põhjendamatult saadete terviklikkust.

| (58) | Direktiiv on mõeldud Euroopa telemaastiku, kus reklaam on eelistatavalt paigutatud saadete vahele, eripära kaitsmiseks ja piirab seepärast televisiooni tarbeks toodetud kinematograafiateoste ja filmide, samuti mõnede saatevaldkondade, mis vajavad endiselt konkreetset kaitset, võimalikke katkestusi. |
| --- | --- |

(58)

Direktiiv on mõeldud Euroopa telemaastiku, kus reklaam on eelistatavalt paigutatud saadete vahele, eripära kaitsmiseks ja piirab seepärast televisiooni tarbeks toodetud kinematograafiateoste ja filmide, samuti mõnede saatevaldkondade, mis vajavad endiselt konkreetset kaitset, võimalikke katkestusi.

| (59) | Telereklaami päevalimiidi piiramine oli suures osas teoreetiline. Tunnilimiit on olulisem, kuna see kehtib ka vaadatavuse tippaja suhtes. Seega tuleks päevalimiit tühistada, kuid säilitada telereklaamile ja otsepakkumise lõikudele seatud tunnilimiit. Samuti ei ole enam põhjendatud otsepakkumiste ja reklaamikanalitele lubatud piirangud, kuna tarbijate valikuvõimalused on suurenenud. Samas jääb kehtima limiit 20 % telereklaamilõike ja otsepakkumiste lõike tunnis. Telereklaamilõigu all tuleks mõista kuni 12 minuti pikkust televisioonireklaami direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punkti i tähenduses. |
| --- | --- |

(59)

Telereklaami päevalimiidi piiramine oli suures osas teoreetiline. Tunnilimiit on olulisem, kuna see kehtib ka vaadatavuse tippaja suhtes. Seega tuleks päevalimiit tühistada, kuid säilitada telereklaamile ja otsepakkumise lõikudele seatud tunnilimiit. Samuti ei ole enam põhjendatud otsepakkumiste ja reklaamikanalitele lubatud piirangud, kuna tarbijate valikuvõimalused on suurenenud. Samas jääb kehtima limiit 20 % telereklaamilõike ja otsepakkumiste lõike tunnis. Telereklaamilõigu all tuleks mõista kuni 12 minuti pikkust televisioonireklaami direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punkti i tähenduses.

| (60) | Varjatud audiovisuaalne äriline teadaanne on oma negatiivse mõju tõttu tarbijatele käesoleva direktiiviga keelatud praktika. Varjatud audiovisuaalse ärilise teadaande keeld ei peaks hõlmama õiguspärast tootepaigutust käesoleva direktiivi raames, kui vaatajat on piisavalt teavitatud tootepaigutuse olemasolust. Seda võib teha, tehes teatavaks asjaolu, et antud saates kasutatakse tootepaigutust, näiteks neutraalse logo abil. |
| --- | --- |

(60)

Varjatud audiovisuaalne äriline teadaanne on oma negatiivse mõju tõttu tarbijatele käesoleva direktiiviga keelatud praktika. Varjatud audiovisuaalse ärilise teadaande keeld ei peaks hõlmama õiguspärast tootepaigutust käesoleva direktiivi raames, kui vaatajat on piisavalt teavitatud tootepaigutuse olemasolust. Seda võib teha, tehes teatavaks asjaolu, et antud saates kasutatakse tootepaigutust, näiteks neutraalse logo abil.

| (61) | Tootepaigutus on kinematograafilistes töödes ja televisiooni tarbeks tehtud audiovisuaalsetes töödes reaalsus, kuid liikmesriigid reguleerivad seda praktikat erinevalt. Võrdsete võimaluste tagamiseks ja seeläbi Euroopa meediatööstuse konkurentsivõime tõstmiseks on tarvis vastu võtta tootepaigutuse eeskirjad. Käesolevas direktiivis määratletud mõiste „tootepaigutus” peaks hõlmama igasugust audiovisuaalse ärilise teadaande vormi, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises selliselt, et seda esitatakse saates tasu või samalaadse hüvitise eest. Kaupade või teenuste tasuta osutamist, näiteks saate tootmiseks vajalikud rekvisiidid ja auhinnad, tuleks käsitada tootepaigutusena üksnes siis, kui sellised kaubad või teenused on märkimisväärse väärtusega. Tootepaigutuse suhtes tuleks kohaldada samu kvaliteedieeskirju ja -piiranguid nagu audiovisuaalse ärilise teadaande suhtes. Otsustavaks kriteeriumiks, mis eristab sponsorlust tootepaigutusest, on asjaolu, et tootepaigutuse puhul paigutatakse toode saate tegevusse (see on ka põhjus, miks käesoleva direktiiviga muudetava direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis m on sõna „saade” seesütlevas käändes). Samas võib viiteid sponsorile näidata saate ajal, ent need ei ole saate sündmustiku osa. |
| --- | --- |

(61)

Tootepaigutus on kinematograafilistes töödes ja televisiooni tarbeks tehtud audiovisuaalsetes töödes reaalsus, kuid liikmesriigid reguleerivad seda praktikat erinevalt. Võrdsete võimaluste tagamiseks ja seeläbi Euroopa meediatööstuse konkurentsivõime tõstmiseks on tarvis vastu võtta tootepaigutuse eeskirjad. Käesolevas direktiivis määratletud mõiste „tootepaigutus” peaks hõlmama igasugust audiovisuaalse ärilise teadaande vormi, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises selliselt, et seda esitatakse saates tasu või samalaadse hüvitise eest. Kaupade või teenuste tasuta osutamist, näiteks saate tootmiseks vajalikud rekvisiidid ja auhinnad, tuleks käsitada tootepaigutusena üksnes siis, kui sellised kaubad või teenused on märkimisväärse väärtusega. Tootepaigutuse suhtes tuleks kohaldada samu kvaliteedieeskirju ja -piiranguid nagu audiovisuaalse ärilise teadaande suhtes. Otsustavaks kriteeriumiks, mis eristab sponsorlust tootepaigutusest, on asjaolu, et tootepaigutuse puhul paigutatakse toode saate tegevusse (see on ka põhjus, miks käesoleva direktiiviga muudetava direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis m on sõna „saade” seesütlevas käändes). Samas võib viiteid sponsorile näidata saate ajal, ent need ei ole saate sündmustiku osa.

| (62) | Tootepaigutus peaks põhimõtteliselt olema keelatud. Teatavate saadete puhul on erandid siiski asjakohased, kasutades positiivset nimestikku. Liikmesriik peaks saama nende erandite kohaldamisest tervenisti või osaliselt loobuda, näiteks lubades tootepaigutust üksnes saadetes, mis ei ole toodetud ainult selle liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

(62)

Tootepaigutus peaks põhimõtteliselt olema keelatud. Teatavate saadete puhul on erandid siiski asjakohased, kasutades positiivset nimestikku. Liikmesriik peaks saama nende erandite kohaldamisest tervenisti või osaliselt loobuda, näiteks lubades tootepaigutust üksnes saadetes, mis ei ole toodetud ainult selle liikmesriigi territooriumil.

| (63) | Peale selle on sponsorlus ja tootepaigutus keelatud juhul, kui need mõjutavad saadete sisu viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele. See kehtib temaatilise paigutuse puhul. |
| --- | --- |

(63)

Peale selle on sponsorlus ja tootepaigutus keelatud juhul, kui need mõjutavad saadete sisu viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele. See kehtib temaatilise paigutuse puhul.

| (64) | Puudega inimeste ja vanemate inimeste õigus osaleda ja olla kaasatud ühenduse sotsiaal- ja kultuuriellu on lahutamatult seotud kättesaadavate audiovisuaalmeedia teenuste osutamisega. Kättesaadavus peaks hõlmama muu hulgas viipekeelt, subtiitreid, audiokirjeldust ning kergesti mõistetavat menüüjuhtimist, kuid ei pruugi olla nendega piiratud. |
| --- | --- |

(64)

Puudega inimeste ja vanemate inimeste õigus osaleda ja olla kaasatud ühenduse sotsiaal- ja kultuuriellu on lahutamatult seotud kättesaadavate audiovisuaalmeedia teenuste osutamisega. Kättesaadavus peaks hõlmama muu hulgas viipekeelt, subtiitreid, audiokirjeldust ning kergesti mõistetavat menüüjuhtimist, kuid ei pruugi olla nendega piiratud.

| (65) | Liikmesriigid on vastavalt neile asutamislepinguga pandud ülesannetele vastutavad käesoleva direktiivi ülevõtmise ja tõhusa rakendamise eest. Liikmesriigid võivad valida ise asjakohased vahendid vastavalt oma õigustraditsioonidele ja väljakujunenud struktuuridele, eelkõige määrata oma pädevad sõltumatud reguleerivad asutused, et nad saaksid teha oma tööd käesoleva direktiivi rakendamisel erapooletult ja läbipaistvalt. Konkreetsemalt peaksid liikmesriikide valitud vahendid aitama soodustada meedia pluralismi. |
| --- | --- |

(65)

Liikmesriigid on vastavalt neile asutamislepinguga pandud ülesannetele vastutavad käesoleva direktiivi ülevõtmise ja tõhusa rakendamise eest. Liikmesriigid võivad valida ise asjakohased vahendid vastavalt oma õigustraditsioonidele ja väljakujunenud struktuuridele, eelkõige määrata oma pädevad sõltumatud reguleerivad asutused, et nad saaksid teha oma tööd käesoleva direktiivi rakendamisel erapooletult ja läbipaistvalt. Konkreetsemalt peaksid liikmesriikide valitud vahendid aitama soodustada meedia pluralismi.

| (66) | Käesoleva direktiivi õige kohaldamise tagamiseks on vajalik tihe koostöö liikmesriikide pädevate reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel. Samamoodi on tihe koostöö liikmesriikide ning liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel eriti oluline seoses mõjuga, mida ühes liikmesriigis asutatud ringhäälinguorganisatsioonid võivad avaldada teisele liikmesriigile. Kui litsentsimiskord on sätestatud liikmesriigi õigusega ja kui asjasse puutub mitu liikmesriiki, on soovitatav, et kontaktid vastavate ametiasutuste vahel toimuvad enne sellise litsentsi andmist. Nimetatud koostöö peaks hõlmama kõiki direktiiviga 89/552/EMÜ ja eelkõige selle artiklitega 2, 2a ja 3 koordineeritud valdkondi. |
| --- | --- |

(66)

Käesoleva direktiivi õige kohaldamise tagamiseks on vajalik tihe koostöö liikmesriikide pädevate reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel. Samamoodi on tihe koostöö liikmesriikide ning liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel eriti oluline seoses mõjuga, mida ühes liikmesriigis asutatud ringhäälinguorganisatsioonid võivad avaldada teisele liikmesriigile. Kui litsentsimiskord on sätestatud liikmesriigi õigusega ja kui asjasse puutub mitu liikmesriiki, on soovitatav, et kontaktid vastavate ametiasutuste vahel toimuvad enne sellise litsentsi andmist. Nimetatud koostöö peaks hõlmama kõiki direktiiviga 89/552/EMÜ ja eelkõige selle artiklitega 2, 2a ja 3 koordineeritud valdkondi.

| (67) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele sisepiirideta ala loomist, tagades samal ajal üldiste huvide kõrgetasemelise kaitse, eriti alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning edendades puudega inimeste õigusi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(67)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt audiovisuaalmeedia teenustele sisepiirideta ala loomist, tagades samal ajal üldiste huvide kõrgetasemelise kaitse, eriti alaealiste ja inimväärikuse kaitse ning edendades puudega inimeste õigusi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (68) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (29) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(68)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (29) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 89/552/EMÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1.

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „audiovisuaalmeedia teenus” –






  — | asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus, mis kuulub meediateenuse osutaja toimetusvastutuse alla ning mille põhiline otstarve on pakkuda üldsusele teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil saateid elektrooniliste sidevõrkude kaudu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses. Sellised audiovisuaalmeedia teenused on kas käesoleva artikli punktis e määratletud teleülekanded või käesoleva artikli punktis g määratletud tellitavad audiovisuaalmeedia teenused;
  ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„audiovisuaalmeedia teenus” –

—

asutamislepingu artiklites 49 ja 50 määratletud teenus, mis kuulub meediateenuse osutaja toimetusvastutuse alla ning mille põhiline otstarve on pakkuda üldsusele teavitamise, meelelahutuse või harimise eesmärgil saateid elektrooniliste sidevõrkude kaudu direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punkti a tähenduses. Sellised audiovisuaalmeedia teenused on kas käesoleva artikli punktis e määratletud teleülekanded või käesoleva artikli punktis g määratletud tellitavad audiovisuaalmeedia teenused;

ja/või

| — | audiovisuaalsed ärilised teadaanded; |
| --- | --- |

—

audiovisuaalsed ärilised teadaanded;

| b) | „saade” – heliga või helita liikuvate kujutiste kogum, mis moodustab meediateenuse osutaja koostatud kava või kataloogi raames eraldi elemendi ning mille vorm ja sisu on võrreldavad teleringhäälingu vormi ja sisuga. Saate näideteks on pikad mängufilmid, spordisündmuste ülekanded, situatsioonikomöödiad, dokumentaalfilmid, lastesaated ja algupärased lavastused; |
| --- | --- |

b)

„saade” – heliga või helita liikuvate kujutiste kogum, mis moodustab meediateenuse osutaja koostatud kava või kataloogi raames eraldi elemendi ning mille vorm ja sisu on võrreldavad teleringhäälingu vormi ja sisuga. Saate näideteks on pikad mängufilmid, spordisündmuste ülekanded, situatsioonikomöödiad, dokumentaalfilmid, lastesaated ja algupärased lavastused;

| c) | „toimetusvastutus” – tõhus kontroll nii saadete valiku kui ka nende (teleülekannete puhul saatekava või tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste puhul programmikataloogi) ülesehituse üle. Toimetusvastutus ei tähenda tingimata riigi õiguse kohast juriidilist vastutust osutatavate teenuste või sisu eest; |
| --- | --- |

c)

„toimetusvastutus” – tõhus kontroll nii saadete valiku kui ka nende (teleülekannete puhul saatekava või tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste puhul programmikataloogi) ülesehituse üle. Toimetusvastutus ei tähenda tingimata riigi õiguse kohast juriidilist vastutust osutatavate teenuste või sisu eest;

| d) | „meediateenuse osutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kellel on toimetusvastutus audiovisuaalmeedia teenuse audiovisuaalse sisu valikul ja kes määrab selle esitamise viisi; |
| --- | --- |

d)

„meediateenuse osutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kellel on toimetusvastutus audiovisuaalmeedia teenuse audiovisuaalse sisu valikul ja kes määrab selle esitamise viisi;

| e) | „teleringhääling” või „teleülekanne” (st lineaarne audiovisuaalmeedia teenus) – audiovisuaalmeedia teenus, mida osutab meediateenuse osutaja saatekava alusel saadete samaaegseks vaatamiseks; |
| --- | --- |

e)

„teleringhääling” või „teleülekanne” (st lineaarne audiovisuaalmeedia teenus) – audiovisuaalmeedia teenus, mida osutab meediateenuse osutaja saatekava alusel saadete samaaegseks vaatamiseks;

| f) | „ringhäälinguorganisatsioon” – teleülekandeid edastav meediateenuse osutaja; |
| --- | --- |

f)

„ringhäälinguorganisatsioon” – teleülekandeid edastav meediateenuse osutaja;

| g) | „tellitav audiovisuaalmeedia teenus” (st mittelineaarne audiovisuaalmeedia teenus) – audiovisuaalmeedia teenus, mida osutab meediateenuse osutaja saadete vaatamiseks kasutaja valitud ajal ja kasutaja isikliku taotluse põhjal, võttes aluseks meediateenuse osutaja valitud programmikataloogi; |
| --- | --- |

g)

„tellitav audiovisuaalmeedia teenus” (st mittelineaarne audiovisuaalmeedia teenus) – audiovisuaalmeedia teenus, mida osutab meediateenuse osutaja saadete vaatamiseks kasutaja valitud ajal ja kasutaja isikliku taotluse põhjal, võttes aluseks meediateenuse osutaja valitud programmikataloogi;

| h) | „audiovisuaalne äriline teadaanne” – heliga või helita kujutised, mis on mõeldud majandustegevusega tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade, teenuste või maine otseseks või kaudseks reklaamimiseks. Sellised kujutised kaasnevad saatega või on sellesse lisatud tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enese reklaamimiseks. Audiovisuaalse ärilise teadaande vormid on muu hulgas telereklaam, sponsorlus, otsepakkumised ja tootepaigutus; |
| --- | --- |

h)

„audiovisuaalne äriline teadaanne” – heliga või helita kujutised, mis on mõeldud majandustegevusega tegeleva füüsilise või juriidilise isiku kaupade, teenuste või maine otseseks või kaudseks reklaamimiseks. Sellised kujutised kaasnevad saatega või on sellesse lisatud tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enese reklaamimiseks. Audiovisuaalse ärilise teadaande vormid on muu hulgas telereklaam, sponsorlus, otsepakkumised ja tootepaigutus;

| i) | „telereklaam” – igasugune kaubanduse, äri, oskustöö või kutsealaga seotud teadaanne, mida avalik-õiguslik isik või eraettevõtja või füüsiline isik edastab tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enese reklaamimiseks, et reklaamida tasu eest pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid, kaasa arvatud kinnisvara ning õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

i)

„telereklaam” – igasugune kaubanduse, äri, oskustöö või kutsealaga seotud teadaanne, mida avalik-õiguslik isik või eraettevõtja või füüsiline isik edastab tasu või muu samalaadse hüvitise eest või enese reklaamimiseks, et reklaamida tasu eest pakutavaid kaupu või osutatavaid teenuseid, kaasa arvatud kinnisvara ning õigused ja kohustused;

| j) | „varjatud audiovisuaalne äriline teadaanne” – kaubatootja või teenuseosutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine saadetes sõnas või pildis, kui meediateenuse osutaja eesmärk on sellise esitusega pakkuda reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada. Sellist esitamist käsitatakse eelkõige tahtlikuna, kui seda tehakse tasu või samalaadse hüvitise eest; |
| --- | --- |

j)

„varjatud audiovisuaalne äriline teadaanne” – kaubatootja või teenuseosutaja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine saadetes sõnas või pildis, kui meediateenuse osutaja eesmärk on sellise esitusega pakkuda reklaami ja kui see võib avalikkust esituse olemuse osas eksitada. Sellist esitamist käsitatakse eelkõige tahtlikuna, kui seda tehakse tasu või samalaadse hüvitise eest;

| k) | „sponsorlus” – audiovisuaalmeedia teenuste osutamises või audiovisuaalsete teoste tootmises mitteosaleva avalik-õigusliku isiku või eraettevõtja või füüsilise isiku igasugune osalemine audiovisuaalmeedia teenuste või saadete rahastamises, eesmärgiga reklaamida oma nime, kaubamärki, mainet, tegevust või tooteid; |
| --- | --- |

k)

„sponsorlus” – audiovisuaalmeedia teenuste osutamises või audiovisuaalsete teoste tootmises mitteosaleva avalik-õigusliku isiku või eraettevõtja või füüsilise isiku igasugune osalemine audiovisuaalmeedia teenuste või saadete rahastamises, eesmärgiga reklaamida oma nime, kaubamärki, mainet, tegevust või tooteid;

| l) | „otsepakkumine” – avalikkusele ringhäälingu kaudu edastatavad otsepakkumised kaupade turustamiseks ja teenuste osutamiseks tasu eest, kaasa arvatud kinnisvara ning õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

l)

„otsepakkumine” – avalikkusele ringhäälingu kaudu edastatavad otsepakkumised kaupade turustamiseks ja teenuste osutamiseks tasu eest, kaasa arvatud kinnisvara ning õigused ja kohustused;

| m) | „tootepaigutus” – igasugune audiovisuaalse ärilise teadaande vorm, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises selliselt, et seda esitatakse saates tasu või samalaadse hüvitise eest; |
| --- | --- |

m)

„tootepaigutus” – igasugune audiovisuaalse ärilise teadaande vorm, mis seisneb toote, teenuse või selle kaubamärgi kaasamises või sellele osutamises selliselt, et seda esitatakse saates tasu või samalaadse hüvitise eest;

| n) | i) | „Euroopa päritolu teosed” on järgmised:






  — | liikmesriikidest pärinevad teosed; |
| --- | --- | --- | --- |

n)

i)

„Euroopa päritolu teosed” on järgmised:

—

liikmesriikidest pärinevad teosed;

| — | Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni osalisteks olevatest kolmandatest Euroopa riikidest pärinevad teosed, mis vastavad punkti ii tingimustele; |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu piiriülese televisiooni Euroopa konventsiooni osalisteks olevatest kolmandatest Euroopa riikidest pärinevad teosed, mis vastavad punkti ii tingimustele;

| — | teosed, mis on toodetud ühistoodanguna ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud, audiovisuaalsektoriga seotud lepingute raames ja vastavad nendes lepingutes määratletud tingimustele. |
| --- | --- |

—

teosed, mis on toodetud ühistoodanguna ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud, audiovisuaalsektoriga seotud lepingute raames ja vastavad nendes lepingutes määratletud tingimustele.

| — | Teise ja kolmanda taande sätteid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikidest pärinevate teoste suhtes ei kohaldata kõnealuses kolmandas riigis diskrimineerivaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Teise ja kolmanda taande sätteid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikidest pärinevate teoste suhtes ei kohaldata kõnealuses kolmandas riigis diskrimineerivaid meetmeid.

| ii) | Punkti i esimeses ja teises taandes nimetatud teosed on teosed, mis on põhiosas valminud koostöös ühes või mitmes punkti i esimeses ja teises taandes nimetatud riigis elavate autorite ja töötajatega, tingimusel et need teosed vastavad ühele järgmisest kolmest tingimusest:






  — | teose on valmistanud üks või mitu tootjat, kes on asutatud ühes või mitmes nimetatud riigis, või |
| --- | --- | --- |

ii)

Punkti i esimeses ja teises taandes nimetatud teosed on teosed, mis on põhiosas valminud koostöös ühes või mitmes punkti i esimeses ja teises taandes nimetatud riigis elavate autorite ja töötajatega, tingimusel et need teosed vastavad ühele järgmisest kolmest tingimusest:

—

teose on valmistanud üks või mitu tootjat, kes on asutatud ühes või mitmes nimetatud riigis, või

| — | teoste tootmist jälgib ja kontrollib tegelikkuses üks või mitu tootjat, kes on asutatud ühes või mitmes nimetatud riigis, või |
| --- | --- |

—

teoste tootmist jälgib ja kontrollib tegelikkuses üks või mitu tootjat, kes on asutatud ühes või mitmes nimetatud riigis, või

| — | nende riikide ühistootjate panus moodustab ühistootmise kogukuludest rohkem kui poole ja ühistootmist ei kontrolli üks ega mitu väljaspool kõnealuseid riike asutatud tootjat. |
| --- | --- |

—

nende riikide ühistootjate panus moodustab ühistootmise kogukuludest rohkem kui poole ja ühistootmist ei kontrolli üks ega mitu väljaspool kõnealuseid riike asutatud tootjat.

| iii) | Teoseid, mis ei ole Euroopa päritolu teosed punktis i määratletud tähenduses, kuid mis on toodetud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete ühistootmislepingute raames, käsitatakse Euroopa päritolu teostena tingimusel, et ühenduse ühistootjad katavad suurema osa tootmise kogukuludest ja et tootmist ei kontrolli üks ega mitu väljaspool liikmesriikide territooriumi asutatud tootjat.” |
| --- | --- |

iii)

Teoseid, mis ei ole Euroopa päritolu teosed punktis i määratletud tähenduses, kuid mis on toodetud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete ühistootmislepingute raames, käsitatakse Euroopa päritolu teostena tingimusel, et ühenduse ühistootjad katavad suurema osa tootmise kogukuludest ja et tootmist ei kontrolli üks ega mitu väljaspool liikmesriikide territooriumi asutatud tootjat.”

| 3. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  1.   Iga liikmesriik tagab, et kõik tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate edastatavad audiovisuaalmeedia teenused on kooskõlas asjaomases liikmesriigis avalikkusele mõeldud audiovisuaalmeedia teenuste suhtes kohaldatava õigussüsteemi normidega.
  2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel kuuluvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutajad:






  a) | kes on asutatud lõike 3 kohaselt kõnealuses liikmesriigis või |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

1.   Iga liikmesriik tagab, et kõik tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate edastatavad audiovisuaalmeedia teenused on kooskõlas asjaomases liikmesriigis avalikkusele mõeldud audiovisuaalmeedia teenuste suhtes kohaldatava õigussüsteemi normidega.

2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel kuuluvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutajad:

a)

kes on asutatud lõike 3 kohaselt kõnealuses liikmesriigis või

| b) | kelle suhtes kohaldatakse lõiget 4. |
| --- | --- |

b)

kelle suhtes kohaldatakse lõiget 4.

3.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse meediateenuse osutajat liikmesriigis asutatuna järgmistel juhtudel:

| a) | meediateenuse osutaja peakorter asub kõnealuses liikmesriigis ja audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad toimetuslikud otsused tehakse selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

meediateenuse osutaja peakorter asub kõnealuses liikmesriigis ja audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad toimetuslikud otsused tehakse selles liikmesriigis;

| b) | kui meediateenuse osutaja peakorter asub ühes liikmesriigis, kuid audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad toimetuslikud otsused tehakse teises liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus töötab oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest. Kui oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab mõlemas liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus paikneb tema peakorter. Kui oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest ei tööta kummaski liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus ta kõigepealt alustas oma tegevust, kooskõlas selle liikmesriigi õigusega, tingimusel et ta säilitab selle liikmesriigi majandusega püsiva ja tegeliku sideme; |
| --- | --- |

b)

kui meediateenuse osutaja peakorter asub ühes liikmesriigis, kuid audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad toimetuslikud otsused tehakse teises liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus töötab oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest. Kui oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab mõlemas liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus paikneb tema peakorter. Kui oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest ei tööta kummaski liikmesriigis, käsitatakse meediateenuse osutajat selles liikmesriigis asutatuna, kus ta kõigepealt alustas oma tegevust, kooskõlas selle liikmesriigi õigusega, tingimusel et ta säilitab selle liikmesriigi majandusega püsiva ja tegeliku sideme;

| c) | kui meediateenuse osutaja peakorter asub liikmesriigis, kuid audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad otsused tehakse kolmandas riigis, või vastupidi, käsitatakse meediateenuse osutajat kõnealuses liikmesriigis asutatuna tingimusel, et oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab selles liikmesriigis. |
| --- | --- |

c)

kui meediateenuse osutaja peakorter asub liikmesriigis, kuid audiovisuaalmeedia teenust käsitlevad otsused tehakse kolmandas riigis, või vastupidi, käsitatakse meediateenuse osutajat kõnealuses liikmesriigis asutatuna tingimusel, et oluline osa audiovisuaalmeedia teenuse osutamises osalevatest töötajatest töötab selles liikmesriigis.

4.   Meediateenuse osutajad, kelle suhtes lõike 3 sätteid ei kohaldata, käsitatakse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatena järgmistel juhtudel:

| a) | nad kasutavad selles liikmesriigis asuvat satelliitside juhtimiskeskust; |
| --- | --- |

a)

nad kasutavad selles liikmesriigis asuvat satelliitside juhtimiskeskust;

| b) | kuigi nad ei kasuta selles liikmesriigis asuvat satelliitside juhtimiskeskust, kasutavad nad sellele liikmesriigile kuuluvat satelliitvõimsust. |
| --- | --- |

b)

kuigi nad ei kasuta selles liikmesriigis asuvat satelliitside juhtimiskeskust, kasutavad nad sellele liikmesriigile kuuluvat satelliitvõimsust.

5.   Kui küsimust, millisel liikmesriigil on jurisdiktsioon, ei saa lahendada vastavalt lõigetele 3 ja 4, loetakse pädevaks see liikmesriik, kus meediateenuse osutaja on asutatud asutamislepingu artiklite 43–48 tähenduses.

6.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata üksnes kolmandates riikides vastuvõtmiseks mõeldud audiovisuaalmeedia teenuste suhtes, mida ühe või mitme liikmesriigi üldsus ei võta otseselt ega kaudselt vastu standardsete tarbijatele ettenähtud seadmetega.”

| 4. | Artiklit 2a muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad teistest liikmesriikidest pärinevate audiovisuaalmeedia teenuste vastuvõtmisvabaduse ega piira nende taasedastamist oma territooriumil põhjustel, mis kuuluvad käesoleva direktiiviga koordineeritavatesse valdkondadesse.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 2a muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad teistest liikmesriikidest pärinevate audiovisuaalmeedia teenuste vastuvõtmisvabaduse ega piira nende taasedastamist oma territooriumil põhjustel, mis kuuluvad käesoleva direktiiviga koordineeritavatesse valdkondadesse.”

| b) | Lõikes 2 asendatakse sissejuhatav lause ja punkt a järgmisega:
  „2.   Teleringhäälingu puhul võivad liikmesriigid teha lõike 1 sätetest ajutiselt erandeid, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | teisest liikmesriigist edastatav teleülekanne rikub selgelt, oluliselt ja raskelt artikli 22 lõike 1 või 2 ja/või artikli 3b sätteid;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lõikes 2 asendatakse sissejuhatav lause ja punkt a järgmisega:

„2.   Teleringhäälingu puhul võivad liikmesriigid teha lõike 1 sätetest ajutiselt erandeid, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

teisest liikmesriigist edastatav teleülekanne rikub selgelt, oluliselt ja raskelt artikli 22 lõike 1 või 2 ja/või artikli 3b sätteid;”.

| c) | Lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste puhul võib liikmesriik võtta meetmeid erandi tegemiseks lõikest 1 asjaomase teenuse puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | meetmed:






  i) | on vajalikud ühel järgmistest põhjustest:






  — | riiklik poliitika, eelkõige kuritegude ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, sealhulgas alaealiste kaitse ning võitlus rassilise, soolise, usulise ja rahvusliku vaenu õhutamisega ja üksikisikuid puudutava inimväärikuse rikkumisega; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Tellitavate audiovisuaalmeedia teenuste puhul võib liikmesriik võtta meetmeid erandi tegemiseks lõikest 1 asjaomase teenuse puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

meetmed:

i)

on vajalikud ühel järgmistest põhjustest:

—

riiklik poliitika, eelkõige kuritegude ennetamine, uurimine, avastamine ja nende eest vastutusele võtmine, sealhulgas alaealiste kaitse ning võitlus rassilise, soolise, usulise ja rahvusliku vaenu õhutamisega ja üksikisikuid puudutava inimväärikuse rikkumisega;

| — | rahvatervise kaitse; |
| --- | --- |

—

rahvatervise kaitse;

| — | avalik julgeolek, sealhulgas riigi julgeoleku ja kaitse tagamine; |
| --- | --- |

—

avalik julgeolek, sealhulgas riigi julgeoleku ja kaitse tagamine;

| — | tarbijate, sealhulgas investorite kaitse; |
| --- | --- |

—

tarbijate, sealhulgas investorite kaitse;

| ii) | võetakse tellitava audiovisuaalmeedia teenuse vastu, mis takistab punktis i nimetatud eesmärkide saavutamist või kujutab endast tõsist ohtu nende eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

ii)

võetakse tellitava audiovisuaalmeedia teenuse vastu, mis takistab punktis i nimetatud eesmärkide saavutamist või kujutab endast tõsist ohtu nende eesmärkide saavutamisele;

| iii) | on nende eesmärkidega proportsionaalsed; |
| --- | --- |

iii)

on nende eesmärkidega proportsionaalsed;

| b) | enne kõnealuste meetmete võtmist ja piiramata kohtumenetlusi, kaasa arvatud esialgsed menetlused ja eeluurimise raames võetud sammud, on liikmesriik:






  — | taotlenud liikmesriigilt, kelle jurisdiktsiooni alla teenuseosutaja kuulub, meetmete võtmist ja viimane pole neid võtnud või need on olnud ebapiisavad; |
| --- | --- | --- |

b)

enne kõnealuste meetmete võtmist ja piiramata kohtumenetlusi, kaasa arvatud esialgsed menetlused ja eeluurimise raames võetud sammud, on liikmesriik:

—

taotlenud liikmesriigilt, kelle jurisdiktsiooni alla teenuseosutaja kuulub, meetmete võtmist ja viimane pole neid võtnud või need on olnud ebapiisavad;

| — | teatanud komisjonile ja liikmesriigile, kelle jurisdiktsiooni alla teenuseosutaja kuulub, oma kavatsusest võtta selliseid meetmeid. |
| --- | --- |

—

teatanud komisjonile ja liikmesriigile, kelle jurisdiktsiooni alla teenuseosutaja kuulub, oma kavatsusest võtta selliseid meetmeid.

5.   Liikmesriigid võivad edasilükkamatutel juhtudel teha erandeid lõike 4 punktis b ettenähtud tingimustest. Sellisel juhul teavitatakse meetmetest võimalikult kiiresti komisjoni ja liikmesriiki, kelle jurisdiktsiooni alla teenuseosutaja kuulub, näidates põhjused, miks liikmesriik peab juhtumit edasilükkamatuks.

6.   Ilma et see piiraks liikmesriikide võimalust võtta lõigetes 4 ja 5 osutatud meetmeid, uurib komisjon võimalikult kiiresti, kas teatatud meetmed vastavad ühenduse õigusele. Kui komisjon otsustab, et meetmed ei ole kooskõlas ühenduse õigusega, palub komisjon kõnealusel liikmesriigil loobuda mis tahes kavandatud meetmete võtmisest või lõpetada nende võtmise viivitamatult.”

| 5. | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  1.   Liikmesriigid võivad nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt meediateenuse osutajatelt nõuda käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondades üksikasjalikumate või rangemate eeskirjade järgimist, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas ühenduse õigusega.
  2.   Juhul kui liikmesriik:






  a) | on lõike 1 kohaselt kasutanud vabadust võtta vastu üksikasjalikumad või rangemad avalikel huvidel põhinevad eeskirjad ning |
| --- | --- | --- |

5.

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

1.   Liikmesriigid võivad nende jurisdiktsiooni alla kuuluvatelt meediateenuse osutajatelt nõuda käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondades üksikasjalikumate või rangemate eeskirjade järgimist, tingimusel et need eeskirjad on kooskõlas ühenduse õigusega.

2.   Juhul kui liikmesriik:

a)

on lõike 1 kohaselt kasutanud vabadust võtta vastu üksikasjalikumad või rangemad avalikel huvidel põhinevad eeskirjad ning

| b) | leiab, et teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab teleülekannet, mis tervikuna või millest peamine osa on suunatud tema territooriumile, |
| --- | --- |

b)

leiab, et teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon edastab teleülekannet, mis tervikuna või millest peamine osa on suunatud tema territooriumile,

võib ta võtta ühendust jurisdiktsiooni omava liikmesriigiga kõikidele tekkinud probleemidele vastastikku rahuldava lahenduse leidmiseks. Esimese liikmesriigi põhjendatud taotluse kättesaamisel esitab jurisdiktsiooni omav liikmesriik ringhäälinguorganisatsioonile nõude järgida kõnealuseid avalikel huvidel põhinevaid eeskirju. Jurisdiktsiooni omav liikmesriik teatab esimesele liikmesriigile saadud tulemustest kahe kuu jooksul pärast nimetatud taotluse saamist. Kumbki liikmesriik võib paluda artikli 23a kohaselt asutatud kontaktkomiteel kõnealune juhtum läbi vaadata.

3.   Kui esimese liikmesriigi hinnangul:

| a) | ei ole lõike 2 kohaldamise kaudu saadud tulemused rahuldavad ning |
| --- | --- |

a)

ei ole lõike 2 kohaldamise kaudu saadud tulemused rahuldavad ning

| b) | kõnealune ringhäälinguorganisatsioon on asutatud jurisdiktsiooni omavas liikmesriigis, eesmärgiga hoiduda käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondadele kehtestatud rangematest eeskirjadest, mis oleksid tema suhtes kohaldatavad juhul, kui oleks asutatud esimesena nimetatud liikmesriigis, |
| --- | --- |

b)

kõnealune ringhäälinguorganisatsioon on asutatud jurisdiktsiooni omavas liikmesriigis, eesmärgiga hoiduda käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondadele kehtestatud rangematest eeskirjadest, mis oleksid tema suhtes kohaldatavad juhul, kui oleks asutatud esimesena nimetatud liikmesriigis,

võib esimene liikmesriik võtta asjakohased meetmed kõnealuse ringhäälinguorganisatsiooni vastu.

Sellised meetmed peavad olema objektiivselt vajalikud, neid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil ning need peavad olema taotletavate eesmärkidega proportsionaalsed.

4.   Liikmesriik võib võtta lõike 3 kohaseid meetmeid üksnes siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | ta on teatanud komisjonile ja liikmesriigile, kus ringhäälinguorganisatsioon on asutatud, oma kavatsusest võtta selliseid meetmeid, põhjendades samal ajal oma hinnangu aluseid, ja |
| --- | --- |

a)

ta on teatanud komisjonile ja liikmesriigile, kus ringhäälinguorganisatsioon on asutatud, oma kavatsusest võtta selliseid meetmeid, põhjendades samal ajal oma hinnangu aluseid, ja

| b) | komisjon on otsustanud, et need meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega ning eelkõige et neid meetmeid lõigete 2 ja 3 alusel võtva liikmesriigi tehtud hinnangud on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

b)

komisjon on otsustanud, et need meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega ning eelkõige et neid meetmeid lõigete 2 ja 3 alusel võtva liikmesriigi tehtud hinnangud on nõuetekohaselt põhjendatud.

5.   Komisjon teeb otsuse, kas meetmed on kooskõlas ühenduse õigusega, kolme kuu jooksul alates lõike 4 punkti a kohase teate saamisest. Kui komisjon otsustab, et meetmed ei ole kooskõlas ühenduse õigusega, loobub kõnealune liikmesriik kavandatud meetmete võtmisest.

6.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste vahenditega ja oma õigusaktide raames, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad meediateenuse osutajad järgivad tegelikult käesoleva direktiivi sätteid.

7.   Liikmesriigid soodustavad kaas- ja/või enesereguleerimise korda siseriiklikul tasandil käesoleva direktiiviga koordineeritud valdkondades nende õigussüsteemide poolt lubatud ulatuses. Kõnealune kord peab olema asjaomaste liikmesriikide põhiliste sidusrühmade seas laialt aktsepteeritud ja nägema ette tõhusa jõustamise.

8.   Direktiivi 2000/31/EÜ kohaldatakse täies ulatuses, kui käesolevas direktiivis ei ole teisiti sätestatud. Kui direktiivi 2000/31/EÜ säte on vastuolus käesoleva direktiivi sättega, siis kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid, kui käesolevas direktiivis ei ole teisiti sätestatud.”

| 6. | Artikkel 3a jäetakse välja. |
| --- | --- |

6.

Artikkel 3a jäetakse välja.

| 7. | Lisatakse järgmine peatükk:
  „IIA   PEATÜKK
  KÕIKIDE AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
  Artikkel 3a
  Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad audiovisuaalmeedia teenuse osutajad teevad teenuse vastuvõtjatele kergesti, vahetult ja püsivalt kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:






  a) | meediateenuse osutaja nimi; |
| --- | --- | --- |

7.

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIA   PEATÜKK

KÕIKIDE AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 3a

Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad audiovisuaalmeedia teenuse osutajad teevad teenuse vastuvõtjatele kergesti, vahetult ja püsivalt kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:

a)

meediateenuse osutaja nimi;

| b) | meediateenuse osutaja asutamiskoha geograafiline aadress; |
| --- | --- |

b)

meediateenuse osutaja asutamiskoha geograafiline aadress;

| c) | meediateenuse osutaja andmed, kaasa arvatud tema elektronposti aadress või veebileht, mille kaudu saab temaga vahetult, tõhusalt ja kiiresti ühendust võtta; |
| --- | --- |

c)

meediateenuse osutaja andmed, kaasa arvatud tema elektronposti aadress või veebileht, mille kaudu saab temaga vahetult, tõhusalt ja kiiresti ühendust võtta;

| d) | rakendatavuse korral pädevad reguleerivad või järelevalveasutused. |
| --- | --- |

d)

rakendatavuse korral pädevad reguleerivad või järelevalveasutused.

Artikkel 3b

Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmetega, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate osutatavad audiovisuaalmeedia teenused ei sisalda vihkamisele õhutamist soo, rassilise või etnilise päritolu või usutunnistuse alusel.

Artikkel 3c

Liikmesriigid ergutavad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvaid meediateenuse osutajaid tagama, et nende teenused tehakse järk-järgult kättesaadavaks nägemis- ja kuulmispuudega inimestele.

Artikkel 3d

Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad meediateenuse osutajad ei edasta kinematograafiateoseid väljaspool õiguste valdajatega kokkulepitud ajavahemikku.

Artikkel 3e

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate poolt edastatavad audiovisuaalsed ärilised teadaanded vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | audiovisuaalsed ärilised teadaanded peavad olema sellistena hõlpsasti äratuntavad. Varjatud audiovisuaalsed ärilised teadaanded on keelatud; |
| --- | --- |

a)

audiovisuaalsed ärilised teadaanded peavad olema sellistena hõlpsasti äratuntavad. Varjatud audiovisuaalsed ärilised teadaanded on keelatud;

| b) | audiovisuaalsetes ärilistes teadaannetes ei tohi kasutada alalävisele tajule suunatud võtteid; |
| --- | --- |

b)

audiovisuaalsetes ärilistes teadaannetes ei tohi kasutada alalävisele tajule suunatud võtteid;

| c) | audiovisuaalsed ärilised teadaanded ei tohi:






  i) | kahjustada inimväärikuse austamist; |
| --- | --- | --- |

c)

audiovisuaalsed ärilised teadaanded ei tohi:

i)

kahjustada inimväärikuse austamist;

| ii) | sisaldada ega soodustada mis tahes diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, rahvuse, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

ii)

sisaldada ega soodustada mis tahes diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, rahvuse, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| iii) | soodustada tervist või ohutust kahjustavat käitumist; |
| --- | --- |

iii)

soodustada tervist või ohutust kahjustavat käitumist;

| iv) | soodustada keskkonnakaitset tõsiselt kahjustavat käitumist; |
| --- | --- |

iv)

soodustada keskkonnakaitset tõsiselt kahjustavat käitumist;

| d) | sigarettide ja muude tubakatoodetega seotud audiovisuaalsete äriliste teadaannete kõik vormid on keelatud; |
| --- | --- |

d)

sigarettide ja muude tubakatoodetega seotud audiovisuaalsete äriliste teadaannete kõik vormid on keelatud;

| e) | audiovisuaalsed ärilised teadaanded alkohoolsete jookide kohta ei tohi olla suunatud konkreetselt alaealistele ega või propageerida selliste jookide liigset tarbimist; |
| --- | --- |

e)

audiovisuaalsed ärilised teadaanded alkohoolsete jookide kohta ei tohi olla suunatud konkreetselt alaealistele ega või propageerida selliste jookide liigset tarbimist;

| f) | audiovisuaalsed ärilised teadaanded selliste ravimite ja raviteenuste kohta, mis on selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutaja kuulub, kättesaadavad üksnes arsti ettekirjutuse alusel, on keelatud; |
| --- | --- |

f)

audiovisuaalsed ärilised teadaanded selliste ravimite ja raviteenuste kohta, mis on selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutaja kuulub, kättesaadavad üksnes arsti ettekirjutuse alusel, on keelatud;

| g) | audiovisuaalsed ärilised teadaanded ei tohi põhjustada füüsilist ega moraalset kahju alaealistele. Seega ei või nad otseselt keelitada alaealisi ostma või rentima toodet või teenust, kasutades ära nende kogenematust või kergeusklikkust, otseselt ärgitada neid veenma oma vanemaid või teisi ostma reklaamitavat toodet või teenust, kasutada ära alaealiste usaldust vanemate, õpetajate või muude isikute suhtes ega põhjendamatult näidata alaealisi ohtlikes olukordades. |
| --- | --- |

g)

audiovisuaalsed ärilised teadaanded ei tohi põhjustada füüsilist ega moraalset kahju alaealistele. Seega ei või nad otseselt keelitada alaealisi ostma või rentima toodet või teenust, kasutades ära nende kogenematust või kergeusklikkust, otseselt ärgitada neid veenma oma vanemaid või teisi ostma reklaamitavat toodet või teenust, kasutada ära alaealiste usaldust vanemate, õpetajate või muude isikute suhtes ega põhjendamatult näidata alaealisi ohtlikes olukordades.

2.   Liikmesriigid ja komisjon ergutavad meediateenuse osutajaid töötama välja tegevusjuhendi, mis käsitleks lastesaadete ajal või lastesaadetes edastatavaid asjakohatuid audiovisuaalseid ärilisi teadaandeid toitumisalase või füsioloogilise mõjuga toitaineid ja muid aineid sisaldavate toitude ja jookide kohta, eelkõige nende kohta, mis sisaldavad rasva, trans-rasvhappeid, soola/naatriumi ja suhkruid, mille liigne tarbimine toidus tervikuna ei ole soovitatav.

Artikkel 3f

1.   Spondeeritavad audiovisuaalmeedia teenused või saated peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | saadete sisu või teleülekannete puhul nende edastamisaega ei tohi mingil juhul mõjutada viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele; |
| --- | --- |

a)

saadete sisu või teleülekannete puhul nende edastamisaega ei tohi mingil juhul mõjutada viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele;

| b) | nende abil ei tohi otseselt soodustada kaupade või teenuste ostmist või rentimist, eelkõige tehes konkreetseid müüki edendavaid vihjeid kõnealuste kaupade või teenuste suhtes; |
| --- | --- |

b)

nende abil ei tohi otseselt soodustada kaupade või teenuste ostmist või rentimist, eelkõige tehes konkreetseid müüki edendavaid vihjeid kõnealuste kaupade või teenuste suhtes;

| c) | vaatajaid tuleb selgelt teavitada sponsorlepingu olemasolust. Spondeeritavad saated tuleb selgelt eristada, kasutades saate seisukohalt sobival viisil sponsori nime, logo ja/või muud sümbolit, nagu viidet sponsori toodetele või teenustele või eristavat märgistust saate alguses, lõpus ja/või selle kestel. |
| --- | --- |

c)

vaatajaid tuleb selgelt teavitada sponsorlepingu olemasolust. Spondeeritavad saated tuleb selgelt eristada, kasutades saate seisukohalt sobival viisil sponsori nime, logo ja/või muud sümbolit, nagu viidet sponsori toodetele või teenustele või eristavat märgistust saate alguses, lõpus ja/või selle kestel.

2.   Audiovisuaalmeedia teenuseid või saateid ei tohi spondeerida ettevõtted, kelle põhitegevuseks on sigarettide ja muude tubakatoodete tootmine ja müük.

3.   Ettevõtted, kes tegelevad muu hulgas ravimite valmistamise või müügiga ja raviteenuste osutamisega, võivad nende spondeeritavates audiovisuaalmeedia teenustes või saadetes reklaamida ettevõtja nime või mainet, kuid ei tohi reklaamida selliseid konkreetseid ravimeid ega raviteenuseid, mis on selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutaja kuulub, kättesaadavad üksnes arsti ettekirjutuse alusel.

4.   Uudistesaateid ja aktuaalseid poliitilisi sündmusi käsitlevaid saateid ei tohi spondeerida. Liikmesriigid võivad keelata sponsori logo näitamise lastesaadete, dokumentaalfilmide ja religioosse sisuga saadete ajal.

Artikkel 3g

1.   Tootepaigutus on keelatud.

2.   Erandina lõikest 1 on tootepaigutus, kui liikmesriik ei otsusta teisiti, vastuvõetav:

| — | kinematograafiateostes, filmides ja seeriafilmides (seriaalides), mis on valmistatud audiovisuaalmeedia teenuste jaoks, spordisaadetes ja meelelahutussaadetes, või |
| --- | --- |

—

kinematograafiateostes, filmides ja seeriafilmides (seriaalides), mis on valmistatud audiovisuaalmeedia teenuste jaoks, spordisaadetes ja meelelahutussaadetes, või

| — | kui selle eest ei võeta tasu, vaid pakutakse tasuta teatud kaupu ja teenuseid, näiteks saate tootmiseks vajalikud rekvisiidid ja auhinnad, eesmärgiga need saatesse lisada. |
| --- | --- |

—

kui selle eest ei võeta tasu, vaid pakutakse tasuta teatud kaupu ja teenuseid, näiteks saate tootmiseks vajalikud rekvisiidid ja auhinnad, eesmärgiga need saatesse lisada.

Esimeses taandes sätestatud erandit ei kohaldata lastesaadete suhtes.

Saated, mis sisaldavad tootepaigutust, peavad täitma vähemalt kõiki järgmisi nõudeid:

| a) | nende sisu ja teleülekannete puhul nende edastamisaega ei mõjutata mingil juhul viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele; |
| --- | --- |

a)

nende sisu ja teleülekannete puhul nende edastamisaega ei mõjutata mingil juhul viisil, mis avaldaks mõju meediateenuse osutaja vastutusele ja toimetuslikule sõltumatusele;

| b) | nende abil ei soodustata otseselt kaupade või teenuste ostmist või rentimist, eelkõige tehes konkreetseid müüki edendavaid vihjeid kõnealuste kaupade või teenuste suhtes; |
| --- | --- |

b)

nende abil ei soodustata otseselt kaupade või teenuste ostmist või rentimist, eelkõige tehes konkreetseid müüki edendavaid vihjeid kõnealuste kaupade või teenuste suhtes;

| c) | nad ei tõsta kõnealust toodet alusetult esile; |
| --- | --- |

c)

nad ei tõsta kõnealust toodet alusetult esile;

| d) | vaatajaid teavitatakse selgelt tootepaigutuse olemasolust. Vaatajate võimaliku segaduse vältimiseks märgistatakse tootepaigutust sisaldavad saated asjakohaselt saate alguses ja lõpus ning pärast reklaamipausi. |
| --- | --- |

d)

vaatajaid teavitatakse selgelt tootepaigutuse olemasolust. Vaatajate võimaliku segaduse vältimiseks märgistatakse tootepaigutust sisaldavad saated asjakohaselt saate alguses ja lõpus ning pärast reklaamipausi.

Erandkorras võivad liikmesriigid loobuda punktis d sätestatud nõuete kohaldamisest, tingimusel et kõnealust saadet ei ole tootnud ega tellinud meediateenuse osutaja ise ega temaga seotud ettevõte.

3.   Igal juhul ei tohi saated sisaldada järgmiste toodete paigutust:

| — | tubakatooted või sigaretid või selliste ettevõtete tootepaigutus, kelle põhitegevuseks on sigarettide ja muude tubakatoodete tootmine ja müük, või |
| --- | --- |

—

tubakatooted või sigaretid või selliste ettevõtete tootepaigutus, kelle põhitegevuseks on sigarettide ja muude tubakatoodete tootmine ja müük, või

| — | konkreetsed ravimid või raviteenused, mis on selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutaja kuulub, kättesaadavad üksnes arsti ettekirjutuse alusel. |
| --- | --- |

—

konkreetsed ravimid või raviteenused, mis on selles liikmesriigis, kelle jurisdiktsiooni alla meediateenuse osutaja kuulub, kättesaadavad üksnes arsti ettekirjutuse alusel.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse üksnes nende saadete suhtes, mis on toodetud pärast 19. detsembrit 2009.”

| 8. | Lisatakse järgmine peatükk:
  „IIB   PEATÜKK
  ÜKSNES TELLITAVATE AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
  Artikkel 3h
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate osutatavad tellitavad audiovisuaalmeedia teenused, mis võivad tõsiselt kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut, tehakse kättesaadavaks üksnes viisil, mis tagab selle, et alaealised tavaliselt selliseid tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid ei kuule ega näe.
  Artikkel 3i
  1.   Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate osutatavad tellitavad audiovisuaalmeedia teenused edendavad asjakohaste meetmetega Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust, kui see on teostatav. Selline edendamine võib muu hulgas olla seotud selliste teenuste poolt antava rahalise toetusega Euroopa päritolu teoste tootmiseks ja neid teoseid käsitlevate õiguste omandamiseks või Euroopa päritolu teoste osakaalu ja/või nende esiletoomisega tellitava audiovisuaalmeedia teenuse pakutavates programmikataloogides.
  2.   Liikmesriigid annavad komisjonile hiljemalt 19. detsembril 2011 ja seejärel iga nelja aasta järel aru lõike 1 rakendamisest.
  3.   Komisjon annab liikmesriikide esitatud teabe ja sõltumatu uuringu alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru lõike 1 kohaldamise kohta, võttes arvesse turu ja tehnika arengut ning kultuurilise mitmekesisuse eesmärki.” |
| --- | --- |

8.

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIB   PEATÜKK

ÜKSNES TELLITAVATE AUDIOVISUAALMEEDIA TEENUSTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 3h

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate osutatavad tellitavad audiovisuaalmeedia teenused, mis võivad tõsiselt kahjustada alaealiste füüsilist, vaimset või kõlbelist arengut, tehakse kättesaadavaks üksnes viisil, mis tagab selle, et alaealised tavaliselt selliseid tellitavaid audiovisuaalmeedia teenuseid ei kuule ega näe.

Artikkel 3i

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate meediateenuse osutajate osutatavad tellitavad audiovisuaalmeedia teenused edendavad asjakohaste meetmetega Euroopa päritolu teoste tootmist ja kättesaadavust, kui see on teostatav. Selline edendamine võib muu hulgas olla seotud selliste teenuste poolt antava rahalise toetusega Euroopa päritolu teoste tootmiseks ja neid teoseid käsitlevate õiguste omandamiseks või Euroopa päritolu teoste osakaalu ja/või nende esiletoomisega tellitava audiovisuaalmeedia teenuse pakutavates programmikataloogides.

2.   Liikmesriigid annavad komisjonile hiljemalt 19. detsembril 2011 ja seejärel iga nelja aasta järel aru lõike 1 rakendamisest.

3.   Komisjon annab liikmesriikide esitatud teabe ja sõltumatu uuringu alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru lõike 1 kohaldamise kohta, võttes arvesse turu ja tehnika arengut ning kultuurilise mitmekesisuse eesmärki.”

| 9. | Lisatakse järgmine peatükk:
  „IIC   PEATÜKK
  AINUÕIGUSED JA LÜHIUUDISTE EDASTAMINE TELERINGHÄÄLINGUS
  Artikkel 3j
  1.   Iga liikmesriik võib kooskõlas ühenduse õigusega võtta meetmeid tagamaks, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad ringhäälinguorganisatsioonid ei edasta sündmusi, mida kõnealune liikmesriik käsitleb ühiskonnale väga tähtsatena, ainuõiguslikult ega viisil, millega võetakse oluliselt osalt kõnealuse liikmesriigi elanikkonnast võimalus jälgida sellised sündmusi otseülekande või hilisema edastusena tasuta televisioonis. Kui liikmesriik võtab sellised meetmed, koostab ta loetelu määratletud riiklikest või mitteriiklikest sündmustest, mida ta käsitab ühiskonnale väga tähtsatena. Liikmesriik teeb seda selgel ja läbipaistval viisil ning aegsasti. Seda tehes määrab asjaomane liikmesriik samuti, kas need sündmused peaksid olema kättesaadavad täieliku või osalise otseülekandena või siis täieliku või osalise hilisema edastusena, kui viimane on objektiivsetel põhjustel avalikkuse huvides vajalik või asjakohane.
  2.   Liikmesriigid teatavad lõike 1 kohaselt võetud või võetavatest meetmetest viivitamata komisjonile. Kolme kuu jooksul alates teatamisest kontrollib komisjon selliste meetmete vastavust ühenduse õigusele ja edastab need teistele liikmesriikidele. Komisjon palub artikli 23a kohaselt asutatud kontaktkomiteel esitada arvamus. Komisjon avaldab võetud meetmed viivitamata Euroopa Liidu Teatajas ja vähemalt kord aastas liikmesriikide võetud meetmete koondloendi.
  3.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste vahenditega oma õigusaktide raames, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad ringhäälinguorganisatsioonid ei kasuta pärast käesoleva direktiivi avaldamiskuupäeva nende ostetud ainuõigusi nii, et sellega võetakse oluliselt osalt teise liikmesriigi elanikkonnast võimalus jälgida nimetatud teise liikmesriigi poolt kooskõlas lõigetega 1 ja 2 määratletud sündmusi täieliku või osalise otseülekandena või siis täieliku või osalise hilisema edastusena, kui viimane on objektiivsetel põhjustel avalikkuse huvides vajalik või asjakohane, nagu nimetatud teine liikmesriik on lõike 1 kohaselt määranud.
  Artikkel 3k
  1.   Liikmesriigid tagavad, et lühiuudiste puhul ei jäeta teistes liikmesriikides asutatud ringhäälinguorganisatsioone ilma juurdepääsust õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel üldsusele suurt huvi pakkuvatele üritustele, mida edastab nende jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon ainuõiguse alusel.
  2.   Kui juurdepääsu taotleva ringhäälinguorganisatsiooniga samas liikmesriigis asutatud teine ringhäälinguorganisatsioon on omandanud ainuõiguse kõnealuse sündmuse puhuks, tuleb juurdepääsu taotleda sellelt ringhäälinguorganisatsioonilt.
  3.   Liikmesriigid tagavad sellise juurdepääsu, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel vabalt valida edastava ringhäälinguorganisatsiooni signaalist lühilõike, viidates juhul, kui see on praktilistel kaalutlustel võimalik, vähemalt nende allikale.
  4.   Alternatiivina lõikele 3 võib liikmesriik luua võrdväärse süsteemi, millega saadakse õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel juurdepääs teiste vahendite abil.
  5.   Selliseid lühilõike kasutatakse üksnes üldistes uudistesaadetes ning neid võib kasutada tellitavates audiovisuaalmeedia teenustes ainult siis, kui sama meediateenuse osutaja pakub sama saadet hiljem.
  6.   Ilma et see piiraks lõigete 1–5 kohaldamist, tagavad liikmesriigid kooskõlas nende õigussüsteemide ja tavadega, et määratakse kindlaks selliste lühilõikude kasutamist puudutavad tingimused ja kord, eelkõige igasugune hüvitamiskord, lühilõikude maksimumpikkus ja nende edastamisele seatud ajapiirangud. Kui nähakse ette hüvitis, ei ületa see juurdepääsu tagamisega otseselt seotud lisakulusid.” |
| --- | --- |

9.

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIC   PEATÜKK

AINUÕIGUSED JA LÜHIUUDISTE EDASTAMINE TELERINGHÄÄLINGUS

Artikkel 3j

1.   Iga liikmesriik võib kooskõlas ühenduse õigusega võtta meetmeid tagamaks, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvad ringhäälinguorganisatsioonid ei edasta sündmusi, mida kõnealune liikmesriik käsitleb ühiskonnale väga tähtsatena, ainuõiguslikult ega viisil, millega võetakse oluliselt osalt kõnealuse liikmesriigi elanikkonnast võimalus jälgida sellised sündmusi otseülekande või hilisema edastusena tasuta televisioonis. Kui liikmesriik võtab sellised meetmed, koostab ta loetelu määratletud riiklikest või mitteriiklikest sündmustest, mida ta käsitab ühiskonnale väga tähtsatena. Liikmesriik teeb seda selgel ja läbipaistval viisil ning aegsasti. Seda tehes määrab asjaomane liikmesriik samuti, kas need sündmused peaksid olema kättesaadavad täieliku või osalise otseülekandena või siis täieliku või osalise hilisema edastusena, kui viimane on objektiivsetel põhjustel avalikkuse huvides vajalik või asjakohane.

2.   Liikmesriigid teatavad lõike 1 kohaselt võetud või võetavatest meetmetest viivitamata komisjonile. Kolme kuu jooksul alates teatamisest kontrollib komisjon selliste meetmete vastavust ühenduse õigusele ja edastab need teistele liikmesriikidele. Komisjon palub artikli 23a kohaselt asutatud kontaktkomiteel esitada arvamus. Komisjon avaldab võetud meetmed viivitamata Euroopa Liidu Teatajas ja vähemalt kord aastas liikmesriikide võetud meetmete koondloendi.

3.   Liikmesriigid tagavad asjakohaste vahenditega oma õigusaktide raames, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvad ringhäälinguorganisatsioonid ei kasuta pärast käesoleva direktiivi avaldamiskuupäeva nende ostetud ainuõigusi nii, et sellega võetakse oluliselt osalt teise liikmesriigi elanikkonnast võimalus jälgida nimetatud teise liikmesriigi poolt kooskõlas lõigetega 1 ja 2 määratletud sündmusi täieliku või osalise otseülekandena või siis täieliku või osalise hilisema edastusena, kui viimane on objektiivsetel põhjustel avalikkuse huvides vajalik või asjakohane, nagu nimetatud teine liikmesriik on lõike 1 kohaselt määranud.

Artikkel 3k

1.   Liikmesriigid tagavad, et lühiuudiste puhul ei jäeta teistes liikmesriikides asutatud ringhäälinguorganisatsioone ilma juurdepääsust õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel üldsusele suurt huvi pakkuvatele üritustele, mida edastab nende jurisdiktsiooni alla kuuluv ringhäälinguorganisatsioon ainuõiguse alusel.

2.   Kui juurdepääsu taotleva ringhäälinguorganisatsiooniga samas liikmesriigis asutatud teine ringhäälinguorganisatsioon on omandanud ainuõiguse kõnealuse sündmuse puhuks, tuleb juurdepääsu taotleda sellelt ringhäälinguorganisatsioonilt.

3.   Liikmesriigid tagavad sellise juurdepääsu, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel vabalt valida edastava ringhäälinguorganisatsiooni signaalist lühilõike, viidates juhul, kui see on praktilistel kaalutlustel võimalik, vähemalt nende allikale.

4.   Alternatiivina lõikele 3 võib liikmesriik luua võrdväärse süsteemi, millega saadakse õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel alustel juurdepääs teiste vahendite abil.

5.   Selliseid lühilõike kasutatakse üksnes üldistes uudistesaadetes ning neid võib kasutada tellitavates audiovisuaalmeedia teenustes ainult siis, kui sama meediateenuse osutaja pakub sama saadet hiljem.

6.   Ilma et see piiraks lõigete 1–5 kohaldamist, tagavad liikmesriigid kooskõlas nende õigussüsteemide ja tavadega, et määratakse kindlaks selliste lühilõikude kasutamist puudutavad tingimused ja kord, eelkõige igasugune hüvitamiskord, lühilõikude maksimumpikkus ja nende edastamisele seatud ajapiirangud. Kui nähakse ette hüvitis, ei ületa see juurdepääsu tagamisega otseselt seotud lisakulusid.”

| 10. | Artikli 4 lõikes 1 jäetakse välja sõnad „artiklis 6 määratletud tähenduses”. |
| --- | --- |

10.

Artikli 4 lõikes 1 jäetakse välja sõnad „artiklis 6 määratletud tähenduses”.

| 11. | Artiklid 6 ja 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

11.

Artiklid 6 ja 7 jäetakse välja.

| 12. | IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

12.

IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 13. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  1.   Telereklaam ja otsepakkumised on hõlpsasti äratuntavad ja eristatavad toimetatavast sisust. Ilma et see piiraks uute reklaamitehnikate kasutamist, hoitakse telereklaam ja otsepakkumised saate muudest osadest lahus optiliste ja/või akustiliste ja/või ruumiliste vahendite abil.
  2.   Eraldiseisvad reklaami- ja otsepakkumise lõigud (v.a spordisündmuste ülekannetes) on erand.” |
| --- | --- |

13.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

1.   Telereklaam ja otsepakkumised on hõlpsasti äratuntavad ja eristatavad toimetatavast sisust. Ilma et see piiraks uute reklaamitehnikate kasutamist, hoitakse telereklaam ja otsepakkumised saate muudest osadest lahus optiliste ja/või akustiliste ja/või ruumiliste vahendite abil.

2.   Eraldiseisvad reklaami- ja otsepakkumise lõigud (v.a spordisündmuste ülekannetes) on erand.”

| 14. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Liikmesriigid tagavad reklaami või otsepakkumise edastamisel saadete ajal, et saadete terviklikkust, võttes arvesse saate loomulikke pause, kestust ja laadi, ning õiguste valdajate õigusi, ei kahjustata.
  2.   Telefilmide (välja arvatud telesarjad, seriaalid ja dokumentaalfilmid), kinematograafiateoste ja uudistesaadete edastamise korral võib teha ühe katkestuse iga vähemalt programmikohase 30minutilise ajavahemiku kohta telereklaamide ja/või otsepakkumiste näitamiseks. Lastesaadete edastamise korral võib teha ühe katkestuse iga vähemalt programmikohase 30minutilise ajavahemiku kohta telereklaamide ja/või otsepakkumiste näitamiseks tingimusel, et saate kestus on pikem kui 30 minutit. Usutalituste ülekannete vahele ei või paigutada telereklaami ega otsepakkumisi.” |
| --- | --- |

14.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Liikmesriigid tagavad reklaami või otsepakkumise edastamisel saadete ajal, et saadete terviklikkust, võttes arvesse saate loomulikke pause, kestust ja laadi, ning õiguste valdajate õigusi, ei kahjustata.

2.   Telefilmide (välja arvatud telesarjad, seriaalid ja dokumentaalfilmid), kinematograafiateoste ja uudistesaadete edastamise korral võib teha ühe katkestuse iga vähemalt programmikohase 30minutilise ajavahemiku kohta telereklaamide ja/või otsepakkumiste näitamiseks. Lastesaadete edastamise korral võib teha ühe katkestuse iga vähemalt programmikohase 30minutilise ajavahemiku kohta telereklaamide ja/või otsepakkumiste näitamiseks tingimusel, et saate kestus on pikem kui 30 minutit. Usutalituste ülekannete vahele ei või paigutada telereklaami ega otsepakkumisi.”

| 15. | Artiklid 12 ja 13 jäetakse välja. |
| --- | --- |

15.

Artiklid 12 ja 13 jäetakse välja.

| 16. | Artikli 14 lõige 1 jäetakse välja. |
| --- | --- |

16.

Artikli 14 lõige 1 jäetakse välja.

| 17. | Artiklid 16 ja 17 jäetakse välja. |
| --- | --- |

17.

Artiklid 16 ja 17 jäetakse välja.

| 18. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  1.   Telereklaamilõikude ja otsepakkumiste lõikude osakaal ühes tunnis ei tohi ületada 20 %.
  2.   Lõiget 1 ei kohaldata teadaannete suhtes, mida ringhäälinguorganisatsioon edastab seoses oma saadetega, ning otseselt nendest saadetest tulenevate lisatoodete, sponsorlusteadete ja tootepaigutuse suhtes.” |
| --- | --- |

18.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

1.   Telereklaamilõikude ja otsepakkumiste lõikude osakaal ühes tunnis ei tohi ületada 20 %.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata teadaannete suhtes, mida ringhäälinguorganisatsioon edastab seoses oma saadetega, ning otseselt nendest saadetest tulenevate lisatoodete, sponsorlusteadete ja tootepaigutuse suhtes.”

| 19. | Artikkel 18a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18a
  Otsepakkumise saated peavad olema sellistena selgesti eristatavad heli ja kujutise abil ning nende katkestusteta kestus on vähemalt 15 minutit.” |
| --- | --- |

19.

Artikkel 18a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18a

Otsepakkumise saated peavad olema sellistena selgesti eristatavad heli ja kujutise abil ning nende katkestusteta kestus on vähemalt 15 minutit.”

| 20. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse mutatis mutandis telekanalite suhtes, mis on pühendatud eranditult reklaamile ja otsepakkumisele, samuti telekanalite suhtes, mis on pühendatud eranditult enesereklaamile. III peatükki ja samuti artiklit 11 ning artiklit 18 ei kohaldata kõnealuste kanalite suhtes.” |
| --- | --- |

20.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse mutatis mutandis telekanalite suhtes, mis on pühendatud eranditult reklaamile ja otsepakkumisele, samuti telekanalite suhtes, mis on pühendatud eranditult enesereklaamile. III peatükki ja samuti artiklit 11 ning artiklit 18 ei kohaldata kõnealuste kanalite suhtes.”

| 21. | Artikkel 19a jäetakse välja. |
| --- | --- |

21.

Artikkel 19a jäetakse välja.

| 22. | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid ühenduse õigust asjakohaselt arvesse võttes üksnes oma riigi territooriumile mõeldud teleülekannete suhtes, mida avalikkus ei saa üheski teises liikmesriigis otseselt ega kaudselt vastu võtta, kehtestada muid kui artikli 11 lõikes 2 ning artiklis 18 sätestatud eeskirju.” |
| --- | --- |

22.

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid ühenduse õigust asjakohaselt arvesse võttes üksnes oma riigi territooriumile mõeldud teleülekannete suhtes, mida avalikkus ei saa üheski teises liikmesriigis otseselt ega kaudselt vastu võtta, kehtestada muid kui artikli 11 lõikes 2 ning artiklis 18 sätestatud eeskirju.”

| 23. | V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

23.

V peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 24. | Artiklid 22a ja 22b jäetakse välja. |
| --- | --- |

24.

Artiklid 22a ja 22b jäetakse välja.

| 25. | VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

25.

VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 26. | Artikli 23a lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | hõlbustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabevahetust audiovisuaalmeedia teenuseid käsitlevate reguleerivate meetmete hetkeolukorra ja arengu osas, võttes arvesse ühenduse audiovisuaalpoliitikat ja asjakohaseid tehnilisi arenguid;”. |
| --- | --- | --- |

26.

Artikli 23a lõike 2 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

hõlbustada liikmesriikide ja komisjoni vahelist teabevahetust audiovisuaalmeedia teenuseid käsitlevate reguleerivate meetmete hetkeolukorra ja arengu osas, võttes arvesse ühenduse audiovisuaalpoliitikat ja asjakohaseid tehnilisi arenguid;”.

| 27. | Lisatakse järgmine peatükk:
  „VIB   PEATÜKK
  LIIKMESRIIKIDE REGULEERIVATE ASUTUSTE VAHELINE KOOSTÖÖ
  Artikkel 23b
  Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et anda üksteisele ja komisjonile käesoleva direktiivi sätete, eelkõige artiklite 2, 2a ja 3 kohaldamiseks vajalikku teavet, eelkõige liikmesriikide pädevate sõltumatute reguleerivate asutuste kaudu.” |
| --- | --- |

27.

Lisatakse järgmine peatükk:

„VIB   PEATÜKK

LIIKMESRIIKIDE REGULEERIVATE ASUTUSTE VAHELINE KOOSTÖÖ

Artikkel 23b

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et anda üksteisele ja komisjonile käesoleva direktiivi sätete, eelkõige artiklite 2, 2a ja 3 kohaldamiseks vajalikku teavet, eelkõige liikmesriikide pädevate sõltumatute reguleerivate asutuste kaudu.”

| 28. | Artiklid 25 ja 25a jäetakse välja. |
| --- | --- |

28.

Artiklid 25 ja 25a jäetakse välja.

| 29. | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Komisjon esitab hiljemalt 19. detsembril 2011 ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja teeb vajaduse korral täiendavaid ettepanekuid direktiivi kohandamiseks audiovisuaalmeedia teenuste valdkonna arenguga, võttes eriti arvesse tehnika viimaseid arenguid, sektori konkurentsivõimet ja meediakirjaoskuse taset kõikides liikmesriikides.
  Aruandes hinnatakse samuti lastesaadete ajal edastatava telereklaami küsimust ning eelkõige seda, kas käesolevas direktiivis esitatud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eeskirjad on võimaldanud nõuetekohast kaitset.” |
| --- | --- |

29.

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Komisjon esitab hiljemalt 19. detsembril 2011 ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta ja teeb vajaduse korral täiendavaid ettepanekuid direktiivi kohandamiseks audiovisuaalmeedia teenuste valdkonna arenguga, võttes eriti arvesse tehnika viimaseid arenguid, sektori konkurentsivõimet ja meediakirjaoskuse taset kõikides liikmesriikides.

Aruandes hinnatakse samuti lastesaadete ajal edastatava telereklaami küsimust ning eelkõige seda, kas käesolevas direktiivis esitatud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed eeskirjad on võimaldanud nõuetekohast kaitset.”

Artikkel 2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (30) muudetakse järgmiselt.

| — | Lisas „Artikli 3 punktis a osutatud direktiivide ja määruste nimekiri” asendatakse punkt 4 järgmisega:







  „4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (teleringhäälingutegevuse direktiiv): (31) artiklid 3h ja 3i ja artiklid 10–20. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/65/EÜ. (32) |
| --- | --- | --- |

—

Lisas „Artikli 3 punktis a osutatud direktiivide ja määruste nimekiri” asendatakse punkt 4 järgmisega:

„4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (teleringhäälingutegevuse direktiiv): (31) artiklid 3h ja 3i ja artiklid 10–20. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/65/EÜ. (32)

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 19. detsembril 2009. Nad edastavad viivitamata komisjonile nimetatud õigusnormide teksti.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. detsember 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 202.

1

(2)  ELT C 51, 6.3.2007, lk 7.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta seisukoht.

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise (Termin on muutunud. Kasutusel on uus termin „koordineerimine”.) kohta (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/36/EÜ (EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60).

4

(5)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 126.

5

(6)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 155.

6

(7)  ELT C 296 E, 6.12.2006, lk 104.

7

(8)  ELT L 201, 25.7.2006, lk 15.

8

(9)  EÜT C 30, 5.2.1999, lk 1.

9

(10)  Euroopa Parlamendi resolutsioon piirideta televisiooni kohta (ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 453).

10

(11)  Euroopa Parlamendi resolutsioon sõna- ja infovabaduse rikkumise riskide kohta ELis ja eriti Itaalias (põhiõiguste harta artikli 11 lõige 2) (ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 1026).

11

(12)  Euroopa Parlamendi resolutsioon direktiivi 89/552/EMÜ (piirideta televisioon) artiklite 4 ja 5 kohaldamise kohta, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, ajavahemikuks 2001–2002 (ELT C 193 E, 17.8.2006, lk 117).

12

(13)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

13

(14)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

14

(15)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 717/2007 (ELT L 171, 29.6.2007, lk 32).

15

(16)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

16

(17)  Otsus kohtuasjas C-56/96 VT4, punkt 22; otsus kohtuasjas C-212/97: Centros vs. Erhvervs-og Selskabsstyrelsen; vt ka: otsus kohtuasjas C-11/95: komisjon vs. Belgia Kuningriik, ja otsus kohtuasjas C-14/96: Paul Denuit.

17

vs.

vs.

(18)  Otsus kohtuasjas C-212/97: Centros vs. Erhvervs-og Selskabsstyrelsen; otsus kohtuasjas C-33/74: Van Binsbergen vs. Bestuur van de Bedrijfsvereniging; otsus kohtuasjas C-23/93: TV 10 SA v. Commissariaat voor de Media, punkt 21.

18

vs.

vs.

v.

(19)  Kohtuasi C-355/98 komisjon vs. Belgia [2000] ECR I-1221, punkt 28; kohtuasi C-348/96 Calfa [1999] ECR I-0011, punkt 23.

19

vs.

(20)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 72.

20

(21)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

21

(22)  Otsus kohtuasjas C-89/04: Mediakabel.

22

(23)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 44.

23

(24)  ELT C 102, 28.4.2004, lk 2.

24

(25)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

25

(26)  ELT L 152, 20.6.2003, lk 16.

26

(27)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1901/2006 (ELT L 378, 27.12.2006, lk 1).

27

(28)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9. Parandatud versioon väljaandes ELT L 12, 18.1.2007, lk 3.

28

(29)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

29

(30)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1. Määrust on muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ.

30

(31)  EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.

31

(32)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 27.”

32

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/46

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. november 2007,

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise isikute tagasivõtulepingu sõlmimise kohta

(2007/839/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud Ukrainaga läbirääkimisi tagasivõtulepingu sõlmimise üle. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud Ukrainaga läbirääkimisi tagasivõtulepingu sõlmimise üle.

| (2) | Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati kõnealusele lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 18. juunil 2007 kooskõlas nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Eeldusel et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati kõnealusele lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 18. juunil 2007 kooskõlas nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita.

| (4) | Lepinguga luuakse tagasivõtmise ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane kehtestada lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguga luuakse tagasivõtmise ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane kehtestada lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Ühendkuningriik oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Ühendkuningriik oma soovist osaleda käesoleva otsuse vastuvõtmises ja kohaldamises.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ning ilma et see piiraks nimetatud protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline isikute tagasivõtuleping kiidetakse ühenduse nimel heaks.

Käesolevale otsusele on lisatud lepingu tekst.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 20 lõikes 2 ette nähtud teate. (2)

Artikkel 3

Lepingu artikliga 15 moodustatud tagasivõtmise ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

Artikkel 4

Komisjon esitab tagasivõtmise ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 15 lõike 5 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõukogu määratud erikomiteega konsulteerimist.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINO

---

(1)  Arvamus on esitatud 13. novembril 2007 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab tagasivõtulepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

KOKKULEPE

Euroopa ühenduse ja Ukraina vaheline isikute tagasivõtu leping

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi „ühendus”,

ja

UKRAINA,

edaspidi „lepinguosalised”,

OLLES KINDLALT OTSUSTANUD tugevdada koostööd ebaseadusliku sisserände vastase võitluse tõhustamiseks,

TUNDES MURET rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetavate organiseeritud kuritegelike ühenduste tegevuse märkimisväärse laienemise üle,

SOOVIDES käesoleva lepinguga ja vastastikkuse põhimõtte alusel kehtestada nende isikute kiire ja tõhusa tuvastamise ning kindla ja korrapärase tagasitoimetamise korra, kes ei vasta või enam ei vasta Ukraina või Euroopa Liidu mõne liikmesriigi territooriumile sisenemise või seal viibimise tingimustele, ning hõlbustada vastastikuse koostöö vaimus selliste isikute transiiti,

ARVESTADES, et Ukraina ja Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid vajadusel tegema kõik endast oleneva nende territooriumile illegaalselt sisenenud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasisaatmiseks nende päritoluriiki või alalise elukoha riiki,

TUNNISTADES inimõiguste ja vabaduste olukorra jälgimise vajadust ja rõhutades, et käesolev leping ei piira ühenduse, Euroopa Liidu liikmesriikide ega Ukraina neid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonist ja rahvusvahelisest õigusest, eelkõige 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonist, 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonist ja 31. jaanuari 1967. aasta pagulasseisundi protokollist, 19. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist ja väljaandmist käsitlevatest rahvusvahelistest õigusaktidest,

VÕTTES ARVESSE, et Ukraina ja ühenduse koostöö isikute tagasivõtmise ja vastastikuse reisimise lihtsustamise valdkonnas pakub ühist huvi,

ARVESTADES, et kuna käesolev leping kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise reguleerimisalasse, ei kohaldata selle sätteid Taani Kuningriigi suhtes kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolliga,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „lepinguosalised” – Ukraina ja ühendus; |
| --- | --- |

a)

„lepinguosalised” – Ukraina ja ühendus;

| b) | „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik ja Iiri Vabariik; |
| --- | --- |

b)

„liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik ja Iiri Vabariik;

| c) | „liikmesriigi kodanik” – isik, kellel on ühenduse määratluse kohane liikmesriigi kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

„liikmesriigi kodanik” – isik, kellel on ühenduse määratluse kohane liikmesriigi kodakondsus;

| d) | „Ukraina kodanik” – isik, kellel on Ukraina kodakondsus; |
| --- | --- |

d)

„Ukraina kodanik” – isik, kellel on Ukraina kodakondsus;

| e) | „kolmanda riigi kodanik” – isik, kellel on muu riigi kui Ukraina või mõne liikmesriigi kodakondsus; |
| --- | --- |

e)

„kolmanda riigi kodanik” – isik, kellel on muu riigi kui Ukraina või mõne liikmesriigi kodakondsus;

| f) | „kodakondsuseta isik” – isik, kellel ei ole kodakondsust; |
| --- | --- |

f)

„kodakondsuseta isik” – isik, kellel ei ole kodakondsust;

| g) | „elamisluba” – Ukraina või mõne liikmesriigi väljastatud mis tahes tõend, mis annab isikule õiguse elada Ukraina või liikmesriigi territooriumil. Mõiste ei hõlma ajutisi lube riigi territooriumil viibimiseks seoses varjupaigataotluse, pagulasseisundi taotluse või elamisloataotluse läbivaatamisega; |
| --- | --- |

g)

„elamisluba” – Ukraina või mõne liikmesriigi väljastatud mis tahes tõend, mis annab isikule õiguse elada Ukraina või liikmesriigi territooriumil. Mõiste ei hõlma ajutisi lube riigi territooriumil viibimiseks seoses varjupaigataotluse, pagulasseisundi taotluse või elamisloataotluse läbivaatamisega;

| h) | „viisa” – Ukraina või mõne liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja riigi territooriumile sisenemiseks või selle läbimiseks. Mõiste ei hõlma lennujaama transiidiviisat; |
| --- | --- |

h)

„viisa” – Ukraina või mõne liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja riigi territooriumile sisenemiseks või selle läbimiseks. Mõiste ei hõlma lennujaama transiidiviisat;

| i) | „taotluse esitanud riik” – riik (Ukraina või mõni liikmesriik), kes esitab käesoleva lepingu artikli 5 kohase tagasivõtmistaotluse või artikli 11 kohase transiiditaotluse; |
| --- | --- |

i)

„taotluse esitanud riik” – riik (Ukraina või mõni liikmesriik), kes esitab käesoleva lepingu artikli 5 kohase tagasivõtmistaotluse või artikli 11 kohase transiiditaotluse;

| j) | „taotluse saanud riik” – riik (Ukraina või mõni liikmesriik), kellele on esitatud käesoleva lepingu artikli 5 kohane tagasivõtmistaotlus või artikli 11 kohane transiiditaotlus; |
| --- | --- |

j)

„taotluse saanud riik” – riik (Ukraina või mõni liikmesriik), kellele on esitatud käesoleva lepingu artikli 5 kohane tagasivõtmistaotlus või artikli 11 kohane transiiditaotlus;

| k) | „pädev asutus” – Ukraina või mõne liikmesriigi ametiasutus, kelle ülesanne on rakendada käesolevat lepingut kooskõlas selle artikliga 16; |
| --- | --- |

k)

„pädev asutus” – Ukraina või mõne liikmesriigi ametiasutus, kelle ülesanne on rakendada käesolevat lepingut kooskõlas selle artikliga 16;

| l) | „piiriala” – kuni 30 kilomeetrine ala alates liikmesriigi ja Ukraina vahelisest maismaapiirist ning samuti liikmesriigi ja Ukraina meresadamate territooriumid, sealhulgas tolliterritooriumid, ning rahvusvahelised lennujaamad. |
| --- | --- |

l)

„piiriala” – kuni 30 kilomeetrine ala alates liikmesriigi ja Ukraina vahelisest maismaapiirist ning samuti liikmesriigi ja Ukraina meresadamate territooriumid, sealhulgas tolliterritooriumid, ning rahvusvahelised lennujaamad.

I   JAGU

TAGASIVÕTMISKOHUSTUS

Artikkel 2

Oma riigi kodanike tagasivõtmine

1.   Taotluse saanud riik võtab taotluse esitanud riigi nõudel ja käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi kõik isikud, kes ei vasta või enam ei vasta taotluse esitanud riiki sisenemiseks või seal viibimiseks ette nähtud kehtivatele tingimustele, kui käesoleva lepingu artikli 6 kohaselt on tõendatud, et kõnealused isikud on taotluse saanud riigi kodanikud.

Sama sätet kohaldatakse isikute suhtes, kes on pärast taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemist taotluse saanud riigi kodakondsusest loobunud ega ole saanud taotluse esitanud riigi kodakondsust.

2.   Taotluse saanud riik väljastab tagasivõetavale isikule vajaduse korral ja viivitamata reisidokumendi, mille kehtivusaeg on vähemalt kuus kuud; eelnev ei sõltu sellest, kas isik soovib tagasi pöörduda või mitte. Kui juriidilistel või tegelikel asjaoludel ei saa asjaomast isikut algselt väljastatud reisidokumendi kehtivusaja jooksul üle anda, pikendab taotluse saanud riik 14 kalendripäeva jooksul reisidokumendi kehtivusaega või väljastab vajadusel uue sama pika kehtivusajaga reisidokumendi. Kui taotluse saanud riik ei ole 14 kalendripäeva jooksul reisidokumenti väljastanud, selle kehtivusaega pikendanud või dokumenti vajadusel uuendanud, käsitletakse seda kehtivuse kaotanud dokumendi vastuvõetavaks tunnistamisena taotluse saanud riigi poolt.

Artikkel 3

Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmine

1.   Taotluse saanud riik võtab taotluse esitanud riigi nõudel ja käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi need kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes ei vasta või enam ei vasta taotluse esitanud riiki sisenemiseks või seal viibimiseks ette nähtud kehtivatele tingimustele, kui käesoleva lepingu artikli 7 kohaselt on tõendatud, et kõnealused isikud

| a) | sisenesid liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult otse Ukraina territooriumilt või sisenesid Ukraina territooriumile ebaseaduslikult otse liikmesriikide territooriumilt; |
| --- | --- |

a)

sisenesid liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult otse Ukraina territooriumilt või sisenesid Ukraina territooriumile ebaseaduslikult otse liikmesriikide territooriumilt;

| b) | omasid riiki sisenedes taotluse saanud riigi väljastatud kehtivat elamisluba;
  või |
| --- | --- |

b)

omasid riiki sisenedes taotluse saanud riigi väljastatud kehtivat elamisluba;

või

| c) | omasid riiki sisenedes taotluse saanud riigi väljastatud kehtivat viisat ja sisenesid taotluse esitanud riigi territooriumile otse taotluse saanud riigi territooriumilt. |
| --- | --- |

c)

omasid riiki sisenedes taotluse saanud riigi väljastatud kehtivat viisat ja sisenesid taotluse esitanud riigi territooriumile otse taotluse saanud riigi territooriumilt.

2.   Lõikes 1 sätestatud tagasivõtmiskohustust ei kohaldata, kui

| a) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik läbib riiki transiitreisijana taotluse saanud riigi rahvusvahelise lennujaama kaudu; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik läbib riiki transiitreisijana taotluse saanud riigi rahvusvahelise lennujaama kaudu;

| b) | taotluse esitanud riik on väljastanud kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule viisa või elamisloa enne või pärast isiku sisenemist riigi territooriumile, välja arvatud juhul, kui






  i) | kõnealusel isikul on taotluse saanud riigi väljastatud pikema kehtivusajaga viisa või elamisluba; või |
| --- | --- | --- |

b)

taotluse esitanud riik on väljastanud kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule viisa või elamisloa enne või pärast isiku sisenemist riigi territooriumile, välja arvatud juhul, kui

i)

kõnealusel isikul on taotluse saanud riigi väljastatud pikema kehtivusajaga viisa või elamisluba; või

| ii) | taotluse esitanud riigi viisa või elamisloa saamiseks on esitatud vale- või võltsdokumente; |
| --- | --- |

ii)

taotluse esitanud riigi viisa või elamisloa saamiseks on esitatud vale- või võltsdokumente;

| c) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei vaja taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemiseks viisat. |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei vaja taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemiseks viisat.

3.   Liikmesriikide puhul kehtib lõike 1 punktis b ja/või punktis c sätestatud tagasivõtmiskohustus selle liikmesriigi suhtes, kes väljastas viisa või elamisloa. Kui viisa või elamisloa on väljastanud kaks või enam liikmesriiki, kehtib lõike 1 punktis b ja/või punktis c sätestatud tagasivõtmiskohustus selle liikmesriigi suhtes, kes väljastas pikema kehtivusajaga dokumendi või, kui üks või mitu neist on juba oma kehtivuse kaotanud, veel kehtiva dokumendi. Kui kõik dokumendid on kehtivuse kaotanud, kehtib lõike 1 punktis b ja/või punktis c sätestatud tagasivõtmiskohustus selle liikmesriigi suhtes, kes väljastas dokumendi, mille kehtivusaeg lõppes viimasena. Kui isikul ei ole esitada ühtegi eespool nimetatud dokumenti, kehtib lõikes 1 sätestatud tagasivõtmiskohustus selle liikmesriigi suhtes, mille territooriumilt isik viimasena lahkus.

4.   Pärast seda, kui taotluse saanud riik on tagasivõtmistaotluse heaks kiitnud, väljastab taotluse esitanud riik asjaomasele isikule taotluse saanud riigis tunnustatava reisidokumendi. Kui taotluse esitanud riik on ELi liikmesriik, on kõnealune reisidokument väljasaatmiseks mõeldud ELi ühtne reisidokument, mille vorm on kooskõlas ELi nõukogu 30. novembri 1994. aasta soovituses kehtestatud vormiga (7. lisa). Kui taotluse esitanud riik on Ukraina, on kõnealune reisidokument Ukraina tagasipöördumistunnistus (8. lisa).

Artikkel 4

Eksikombel tagasivõtmine

Taotluse esitanud riik võtab taotluse saanud riigist tagasi saadetud isiku vastu, kui kolme kuu jooksul pärast asjaomase isiku üleandmist selgub, et isik ei vasta käesoleva lepingu artiklites 2 ja 3 sätestatud nõuetele.

Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva lepingu menetlussätteid mutatis mutandis ning taotluse saanud riik edastab tagasisaadetava isiku identiteedi ja kodakondsuse kohta kogu olemasoleva teabe.

II   JAGU

TAGASIVÕTMISMENETLUS

Artikkel 5

Tagasivõtmistaotlus

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, tuleb mõne artiklites 2 ja 3 esitatud kohustuse alusel tagasi võetava isiku üleandmiseks esitada taotluse saanud riigi pädevale asutusele tagasivõtmistaotlus.

2.   Kui tagasivõetaval isikul on kehtiv reisidokument või isikutunnistus ning kui kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul on taotluse saanud riigi kehtiv viisa või elamisluba, võib taotluse esitanud riik asjaomase isiku üle anda ilma taotluse saanud riigi pädevale asutusele tagasivõtmistaotlust või kirjalikku teavet esitamata.

3.   Kui taotluse esitanud riigi piirialal on 48 tunni jooksul alates riigipiiri (sealhulgas meresadamad ja lennujaamad) ebaseaduslikust ületamisest kinni peetud isik, kes on ebaseaduslikult riiki sisenenud otse taotluse saanud riigi territooriumilt, võib taotluse esitanud riik esitada kahe päeva jooksul pärast isiku kinnipidamist tagasivõtmistaotluse (kiirmenetlus), ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

4.   Tagasivõtmistaotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | tagasivõetava isiku kohta teada olevad üksikasjad (nt nimed, perekonnanimed, sünniaeg ja sünnikoht, sugu ning viimane elukoht); |
| --- | --- |

a)

tagasivõetava isiku kohta teada olevad üksikasjad (nt nimed, perekonnanimed, sünniaeg ja sünnikoht, sugu ning viimane elukoht);

| b) | kodakondsust kinnitav tõend, kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise tingimused. |
| --- | --- |

b)

kodakondsust kinnitav tõend, kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise tingimused.

5.   Võimalusel peaks tagasivõtmistaotlus sisaldama ka järgmist teavet:

| a) | teade selle kohta, et üleantav isik võib vajada abi või hooldust, tingimusel et asjaomane isik on selgelt väljendanud oma nõusolekut sellise teate esitamise kohta; |
| --- | --- |

a)

teade selle kohta, et üleantav isik võib vajada abi või hooldust, tingimusel et asjaomane isik on selgelt väljendanud oma nõusolekut sellise teate esitamise kohta;

| b) | mis tahes muu kaitse- või turvameede, mis võib olla oluline konkreetse isiku üleandmisel. |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu kaitse- või turvameede, mis võib olla oluline konkreetse isiku üleandmisel.

6.   Tagasivõtmistaotluse tavavorm on lisatud käesolevale lepingule 5. lisana.

Artikkel 6

Kodakondsust kinnitavad tõendid

1.   Artikli 2 lõikes 1 nimetatud taotluse saanud riigi kodakondsust võib tõendada järgmiselt:

| a) | käesoleva lepingu 1. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu, ka siis, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Nimetatud dokumentide esitamisel tunnustab taotluse saanud riik isiku kodakondsust ilma täiendava uurimiseta. Kodakondsust ei saa tõendada vale- või võltsdokumentide abil; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu 1. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu, ka siis, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Nimetatud dokumentide esitamisel tunnustab taotluse saanud riik isiku kodakondsust ilma täiendava uurimiseta. Kodakondsust ei saa tõendada vale- või võltsdokumentide abil;

| b) | käesoleva lepingu 2. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu, ka siis, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Nimetatud dokumentide esitamisel käsitleb taotluse saanud riik isiku kodakondsust tõendatuna, välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud riigi pädevate asutuste kaasosalusel korraldatud uurimise põhjal saab tõestada vastupidist. Kodakondsust ei saa tõendada vale- või võltsdokumentide abil. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lepingu 2. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu, ka siis, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Nimetatud dokumentide esitamisel käsitleb taotluse saanud riik isiku kodakondsust tõendatuna, välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud riigi pädevate asutuste kaasosalusel korraldatud uurimise põhjal saab tõestada vastupidist. Kodakondsust ei saa tõendada vale- või võltsdokumentide abil.

2.   Kui isikul ei ole esitada ühtegi 1. või 2. lisas loetletud dokumenti, korraldab taotluse saanud riigi pädev diplomaatiline esindus kümne kalendripäeva jooksul tagasivõetava isiku küsitluse, et tuvastada isiku kodakondsus. Kõnealust ajavahemikku arvestatakse alates tagasivõtmistaotluse kättesaamise kuupäevast.

Artikkel 7

Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute staatust kinnitavad tõendid

1.   Artikli 3 lõike 1 punktis a nimetatud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks vajalike tingimuste olemasolu võib tõendada järgmiselt:

| a) | käesoleva lepingu 3a. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu. Nimetatud dokumendi esitamisel tunnistab taotluse saanud riik, et isik on sisenenud tema territooriumilt ebaseaduslikult taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriigi territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina); |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu 3a. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu. Nimetatud dokumendi esitamisel tunnistab taotluse saanud riik, et isik on sisenenud tema territooriumilt ebaseaduslikult taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriigi territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina);

| b) | käesoleva lepingu 3b. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu. Nimetatud dokumentide esitamisel korraldab taotluse saanud riik uurimise ja esitab oma vastuse 20 kalendripäeva jooksul. Positiivse vastusega või vastuse esitamata jätmisega nimetatud ajavahemiku jooksul tunnistab taotluse saanud riik isiku ebaseaduslikku sisenemist tema territooriumilt taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriigi territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina). |
| --- | --- |

b)

käesoleva lepingu 3b. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamise kaudu. Nimetatud dokumentide esitamisel korraldab taotluse saanud riik uurimise ja esitab oma vastuse 20 kalendripäeva jooksul. Positiivse vastusega või vastuse esitamata jätmisega nimetatud ajavahemiku jooksul tunnistab taotluse saanud riik isiku ebaseaduslikku sisenemist tema territooriumilt taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriigi territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina).

2.   Taotluse esitanud riigi territooriumile vastavalt käesoleva lepingu artikli 3 lõike 1 punktile a sisenemise ebaseaduslikkuse tõendamiseks kasutatakse asjaomase isiku reisidokumente, milles puudub taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemiseks vajalik viisa või elamisluba. Taotluse esitanud riigi põhjendatud seletus selle kohta, et asjaomasel isikul ei ole nõutavaid reisidokumente, viisat või elamisluba, tõendab samuti prima facie ebaseaduslikku riiki sisenemist, seal viibimist või elamist.

3.   Artikli 3 lõike 1 punktides b ja c nimetatud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks vajalike tingimuste olemasolu võib tõendada järgmiselt:

| a) | käesoleva lepingu 4a. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamisel. Nimetatud dokumentide esitamisel tunnustab taotluse saanud riik asjaomaste isikute elamist tema territooriumil ilma täiendava uurimiseta; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu 4a. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamisel. Nimetatud dokumentide esitamisel tunnustab taotluse saanud riik asjaomaste isikute elamist tema territooriumil ilma täiendava uurimiseta;

| b) | käesoleva lepingu 4b. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamisel. Nimetatud dokumendi esitamisel korraldab taotluse saanud riik uurimise ja esitab oma vastuse 20 kalendripäeva jooksul. Kui vastus on positiivne, kui ei ole tõestatud vastupidist või kui vastust nimetatud ajavahemiku jooksul ei esitata, tunnistab taotluse saanud riik sellega, et asjaomased isikud elavad tema territooriumil. |
| --- | --- |

b)

käesoleva lepingu 4b. lisas loetletud mis tahes dokumendi esitamisel. Nimetatud dokumendi esitamisel korraldab taotluse saanud riik uurimise ja esitab oma vastuse 20 kalendripäeva jooksul. Kui vastus on positiivne, kui ei ole tõestatud vastupidist või kui vastust nimetatud ajavahemiku jooksul ei esitata, tunnistab taotluse saanud riik sellega, et asjaomased isikud elavad tema territooriumil.

4.   Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks vajalike tingimuste olemasolu ei saa tõendada vale- või võltsdokumentidega.

Artikkel 8

Tähtajad

1.   Tagasivõtmistaotlus tuleb taotluse saanud riigi pädevale asutusele esitada hiljemalt ühe aasta jooksul pärast seda, kui taotluse esitanud riigi pädev asutus on saanud teada, et kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei vasta või enam ei vasta riiki sisenemise, seal viibimise või elamise kohta kehtivatele nõuetele.

Tagasivõtmiskohustus ei kehti, kui kõnealuseid isikuid käsitlev tagasivõtmistaotlus esitatakse pärast nimetatud tähtaja möödumist. Kui taotlust ei saa õigeaegselt esitada õiguslike või praktiliste takistuste tõttu, pikendatakse ettenähtud ajavahemikku taotluse esitamisel maksimaalselt 30 kalendripäeva võrra.

2.   Taotluse saanud riik vastab tagasivõtmistaotlusele tarbetu viivituseta ja igal juhul 14 päeva jooksul pärast taotluse saamist; erandiks on artikli 7 lõike 1 punktis b ja lõike 3 punktis b nimetatud tähtaeg. Kui taotlusele ei saa õigeaegselt vastata õiguslike või praktiliste takistuste tõttu, pikendatakse ettenähtud ajavahemikku põhjendatud taotluse esitamisel alati maksimaalselt 30 kalendripäeva võrra.

3.   Kiirmenetluse raames esitatud tagasivõtmistaotlusele (artikli 5 lõige 3) tuleb vastata kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuse taotluse saamist. Vajaduse korral ning taotluse saanud riigi põhjendatud palvel ja taotluse esitanud riigi nõusolekul võib tagasivõtmistaotlusele vastamiseks ettenähtud tähtaega pikendada ühe tööpäeva võrra.

4.   Kui käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 nimetatud tähtaja möödumisel vastust saadud ei ole, käsitletakse seda isikute üleandmisega nõustumisena.

5.   Tagasivõtmistaotluse tagasilükkamise korral tuleb taotluse esitanud riigile esitada tagasilükkamise põhjus.

6.   Pärast tagasivõtmiseks nõusoleku saamist või pärast lõikes 2 sätestatud tähtaja möödumist antakse asjaomane isik viivitamata üle pädevate asutuste poolt käesoleva lepingu artikli 9 lõike 1 kohaselt kokkulepitud tingimustel. Taotluse esitanud riigi palvel võib eespool nimetatud tähtaega pikendada aja võrra, mis kulub üleandmise õiguslike või praktiliste takistuste kõrvaldamiseks.

Artikkel 9

Üleandmise kord ja transpordiliigid

1.   Isiku üleandmisele eelneb taotluse esitanud riigi ja taotluse saanud riigi pädevate asutuste kirjalik kokkulepe üleandmise korra kohta; kokkuleppes määratakse kindlaks üleandmise kuupäev, piiriületuspunkt, võimalik saatemeeskond ja muud üleandmist käsitlevad üksikasjad.

2.   Lubatud on kõik transpordiliigid – nii õhu-, maismaa- kui meretransport. Üleandmine õhutranspordiga ei pea tingimata toimuma taotluse esitanud või taotluse saanud riigi lennuettevõtja vahendusel ning selleks võib kasutada nii regulaar- kui ka tšarterlende. Vajadusel kasutatav saatemeeskond ei pea tingimata koosnema ainult taotluse esitanud riigi volitatud isikutest, vaid sellesse võivad kuuluda ka Ukraina või mõne liikmesriigi volitatud isikud.

III   JAGU

TRANSIIT

Artikkel 10

Põhimõtted

1.   Liikmesriigid ja Ukraina peaksid piirama kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute transiiti juhtudega, mille puhul nimetatud isikuid ei saa sihtriiki otse tagasi saata.

2.   Taotluse saanud riik lubab kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute transiiti, kui on tagatud edasisõit võimalikes transiitriikides ja tagasivõtmine sihtriigis.

3.   Kui taotluse saanud riik on esitanud asjakohase palve, toimub kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute transiit saatemeeskonna valve all. Saatemeeskonna valve all toimuva transiidi korralduslikud üksikasjad sätestatakse rakendusprotokollides kooskõlas artikliga 16.

4.   Taotluse saanud riik võib transiidist keelduda järgmistel juhtudel:

| a) | kui kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut ohustab sihtriigis või muus transiitriigis piinamine või ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus või surmanuhtlus või tagakiusamine rassi, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste vaadete tõttu; või |
| --- | --- |

a)

kui kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut ohustab sihtriigis või muus transiitriigis piinamine või ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus või surmanuhtlus või tagakiusamine rassi, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste vaadete tõttu; või

| b) | kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik võetakse taotluse saanud riigis või muus transiitriigis kriminaalvastutusele või tema suhtes rakendatakse sanktsioone; või |
| --- | --- |

b)

kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik võetakse taotluse saanud riigis või muus transiitriigis kriminaalvastutusele või tema suhtes rakendatakse sanktsioone; või

| c) | rahvatervise, riikliku julgeoleku ja avaliku korra või taotluse saanud riigi muude riiklike huvidega seotud põhjustel. |
| --- | --- |

c)

rahvatervise, riikliku julgeoleku ja avaliku korra või taotluse saanud riigi muude riiklike huvidega seotud põhjustel.

5.   Taotluse saanud riik võib iga väljastatud loa tühistada, kui hiljem ilmnevad või selguvad käesoleva artikli lõikes 4 osutatud transiiti takistavad asjaolud või kui edasisõit võimalikes transiitriikides või tagasivõtmine sihtriigis ei ole enam tagatud.

Artikkel 11

Transiidimenetlus

1.   Taotluse saanud riigi pädevale asutusele tuleb esitada kirjalik transiiditaotlus, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | transiidi liik (õhu-, maismaa- või meretransport), transiidi teekond, muud võimalikud transiitriigid ja sihtriik; |
| --- | --- |

a)

transiidi liik (õhu-, maismaa- või meretransport), transiidi teekond, muud võimalikud transiitriigid ja sihtriik;

| b) | andmed asjaomase isiku kohta (eesnimi, perekonnanimi, sünninimi, muud kasutatud nimed/nimed, mille all isikut tuntakse, või varjunimed, sünniaeg, sugu ja võimaluse korral sünnikoht, kodakondsus, emakeel, reisidokumendi liik ja number); |
| --- | --- |

b)

andmed asjaomase isiku kohta (eesnimi, perekonnanimi, sünninimi, muud kasutatud nimed/nimed, mille all isikut tuntakse, või varjunimed, sünniaeg, sugu ja võimaluse korral sünnikoht, kodakondsus, emakeel, reisidokumendi liik ja number);

| c) | kavandatav piiriületuspunkt, üleandmisaeg ja võimalik saatemeeskonna kasutamine; |
| --- | --- |

c)

kavandatav piiriületuspunkt, üleandmisaeg ja võimalik saatemeeskonna kasutamine;

| d) | avaldus selle kohta, et taotluse esitanud riigi arvates on artikli 10 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud ning keeldumiseks artikli 10 lõike 4 alusel ei ole põhjust. |
| --- | --- |

d)

avaldus selle kohta, et taotluse esitanud riigi arvates on artikli 10 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud ning keeldumiseks artikli 10 lõike 4 alusel ei ole põhjust.

Transiiditaotluse ühtne vorm on esitatud käesoleva lepingu 6. lisas.

2.   Taotluse saanud riik teatab 10 kalendripäeva jooksul pärast taotluse saamist taotluse esitanud riigile kirjalikult transiidimenetlusega nõustumisest ning kinnitab piiriületuspunkti ja üleandmise kavandatava aja või teavitab taotluse esitanud riiki transiidist keeldumisest ning selle põhjustest.

3.   Kui transiidiks kasutatakse õhutransporti, vabastatakse tagasivõetav isik ja võimalik saatemeeskond kohustusest taotleda lennujaama transiidiviisat.

4.   Taotluse saanud riigi pädevad asutused aitavad vastastikku konsulteerides transiidile kaasa, eelkõige teostades kõnealuste isikute järele valvet ja luues selleks sobilikud tingimused.

IV   JAGU

KULUD

Artikkel 12

Transpordi- ja transiidikulud

Kõik transpordikulud, mis on seotud käesoleva lepingu kohase tagasivõtmise ja transiidiga kuni sihtkohariigi piirini ning samuti taotluse saanud riigile seoses isikute tagasipöördumisega vastavalt käesoleva lepingu artiklile 4 tekkinud transpordi- ja ülalpidamiskulud kannab taotluse esitanud riik. See ei piira liikmesriikide ja Ukraina pädevate asutuste õigust nõuda kõnealused kulud sisse asjaomaselt isikult või kolmandatelt isikutelt.

V   JAGU

ANDMEKAITSE JA SÕLTUMATUSE KLAUSEL

Artikkel 13

Andmekaitse

1.   Isikuandmeid edastatakse üksnes siis, kui see on vajalik selleks, et Ukraina või liikmesriigi pädevad asutused saaksid käesolevat lepingut rakendada. Isikuandmete edastamisel, töötlemisel ja käsitlemisel lähtuvad Ukraina pädevad asutused igal konkreetsel juhul Ukraina asjakohastest õigusaktidest ning liikmesriigi pädevad asutused direktiivist 95/46/EÜ ja asjaomase liikmesriigi siseriiklikest õigusaktidest, mis on võetud vastu kõnealuse direktiivi alusel.

2.   Lisaks kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | isikuandmeid tuleb töödelda õiglaselt ja seaduslikult; |
| --- | --- |

a)

isikuandmeid tuleb töödelda õiglaselt ja seaduslikult;

| b) | isikuandmeid tuleb koguda seaduspäraselt ainult käesoleva lepingu rakendamisega seoses ning edastav asutus ja vastuvõttev asutus ei tohi neid täiendavalt töödelda muidu kui ainult nimetatud eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

isikuandmeid tuleb koguda seaduspäraselt ainult käesoleva lepingu rakendamisega seoses ning edastav asutus ja vastuvõttev asutus ei tohi neid täiendavalt töödelda muidu kui ainult nimetatud eesmärgil;

| c) | isikuandmed peavad olema piisavad, asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse. Edastada võib ainult järgmisi isikuandmeid:






  i) | üleantava isiku andmed (eesnimed, perekonnanimed, võimalikud varasemad nimed, muud kasutatud nimed/nimed, mille all isikut tuntakse, või varjunimed, sugu, perekonnaseis, sünniaeg ja -koht, praegune ja mis tahes varasem kodakondsus); |
| --- | --- | --- |

c)

isikuandmed peavad olema piisavad, asjakohased ega tohi ületada selle otstarbe piire, mille tarvis neid kogutakse ja/või hiljem töödeldakse. Edastada võib ainult järgmisi isikuandmeid:

i)

üleantava isiku andmed (eesnimed, perekonnanimed, võimalikud varasemad nimed, muud kasutatud nimed/nimed, mille all isikut tuntakse, või varjunimed, sugu, perekonnaseis, sünniaeg ja -koht, praegune ja mis tahes varasem kodakondsus);

| ii) | pass, isikutunnistus või juhiluba ja muud isikut tõendavad või reisidokumendid (number, kehtivusaeg, väljastamise kuupäev, väljastanud ametiasutus, väljastamise koht); |
| --- | --- |

ii)

pass, isikutunnistus või juhiluba ja muud isikut tõendavad või reisidokumendid (number, kehtivusaeg, väljastamise kuupäev, väljastanud ametiasutus, väljastamise koht);

| iii) | peatuskohad ja reisiteekond; |
| --- | --- |

iii)

peatuskohad ja reisiteekond;

| iv) | muu teave, mis on vajalik üleantava isiku identifitseerimiseks või tagasivõtmisnõuete kindlakstegemiseks käesoleva lepingu kohaselt; |
| --- | --- |

iv)

muu teave, mis on vajalik üleantava isiku identifitseerimiseks või tagasivõtmisnõuete kindlakstegemiseks käesoleva lepingu kohaselt;

| d) | isikuandmed peavad olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud; |
| --- | --- |

d)

isikuandmed peavad olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud;

| e) | isikuandmeid säilitatakse sellisel kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või edasise töötlemise eesmärkidega; |
| --- | --- |

e)

isikuandmeid säilitatakse sellisel kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või edasise töötlemise eesmärkidega;

| f) | nii edastav asutus kui ka vastuvõttev asutus astub kõik mõeldavad sammud selleks, et tagada isikuandmete parandamine, kustutamine või blokeerimine, kui töötlemine ei vasta käesoleva artikli sätetele, eriti kui andmed ei ole piisavad, asjakohased, õiged või neid on töötlemiseks liiga palju. Käesolev punkt hõlmab teise lepinguosalise teavitamist igasugusest parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest; |
| --- | --- |

f)

nii edastav asutus kui ka vastuvõttev asutus astub kõik mõeldavad sammud selleks, et tagada isikuandmete parandamine, kustutamine või blokeerimine, kui töötlemine ei vasta käesoleva artikli sätetele, eriti kui andmed ei ole piisavad, asjakohased, õiged või neid on töötlemiseks liiga palju. Käesolev punkt hõlmab teise lepinguosalise teavitamist igasugusest parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest;

| g) | nõude esitamisel teavitab vastuvõttev asutus edastavat asutust edastatud andmete kasutamisest ja sellise tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

g)

nõude esitamisel teavitab vastuvõttev asutus edastavat asutust edastatud andmete kasutamisest ja sellise tegevuse tulemustest;

| h) | isikuandmeid võib edastada ainult pädevatele asutustele. Hilisem edastamine muudele ametivõimudele nõuab edastava asutuse eelnevat nõusolekut; |
| --- | --- |

h)

isikuandmeid võib edastada ainult pädevatele asutustele. Hilisem edastamine muudele ametivõimudele nõuab edastava asutuse eelnevat nõusolekut;

| i) | edastavad ja vastuvõtvad asutused on kohustatud tegema kirjalikke ülestähendusi isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

i)

edastavad ja vastuvõtvad asutused on kohustatud tegema kirjalikke ülestähendusi isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise kohta.

Artikkel 14

Sõltumatuse klausel

1.   Käesolev leping ei piira ühenduse, liikmesriikide ja Ukraina neid õigusi, kohustusi ega vastutust, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest ning mis tahes kehtivast rahvusvahelisest konventsioonist või lepingust, mille osalised nad on, sealhulgas preambulis osutatud konventsioonidest ja muudest õigusaktidest.

2.   Käesolevas lepingus sätestatu ei takista isiku tagasisaatmist muude ametlike või mitteametlike kokkulepete alusel.

VI   JAGU

RAKENDAMINE JA KOHALDAMINE

Artikkel 15

Tagasivõtu ühiskomitee

1.   Lepinguosalised annavad teineteisele vastastikust abi käesoleva lepingu kohaldamisel ja tõlgendamisel. Selleks asutavad nad tagasivõtu ühiskomitee (edaspidi „ühiskomitee”), millel on järgmised ülesanded ja pädevus:

| a) | järelevalve käesoleva lepingu kohaldamise üle ja korrapärane teabevahetus konkreetsete liikmesriikide ja Ukraina vahel artikli 16 kohaselt koostatud rakendusprotokollide kohta; |
| --- | --- |

a)

järelevalve käesoleva lepingu kohaldamise üle ja korrapärane teabevahetus konkreetsete liikmesriikide ja Ukraina vahel artikli 16 kohaselt koostatud rakendusprotokollide kohta;

| b) | käesoleva lepingu muutmist käsitlevate ettepanekute ja soovituste tegemine; |
| --- | --- |

b)

käesoleva lepingu muutmist käsitlevate ettepanekute ja soovituste tegemine;

| c) | käesoleva lepingu ühtseks kohaldamiseks vajaliku rakenduskorra kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

c)

käesoleva lepingu ühtseks kohaldamiseks vajaliku rakenduskorra kindlaksmääramine.

2.   Ühiskomitee otsused on lepinguosalistele siduvad.

3.   Ühiskomitee koosseisu peavad kuuluma ühenduse ja Ukraina esindajad; ühendust esindab komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

4.   Ühiskomitee tuleb vajadusel kokku ühe lepinguosalise taotlusel.

5.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 16

Rakendusprotokollid

1.   Ukraina ja liikmesriik võivad koostada rakendusprotokolle, mis hõlmavad järgmisi eeskirju:

| a) | eeskirjad pädevate asutuste määramise kohta; |
| --- | --- |

a)

eeskirjad pädevate asutuste määramise kohta;

| b) | eeskirjad piiriületuspunktide kohta isikute transiidil; |
| --- | --- |

b)

eeskirjad piiriületuspunktide kohta isikute transiidil;

| c) | eeskirjad pädevate asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismi kohta; |
| --- | --- |

c)

eeskirjad pädevate asutuste vahelise teabevahetuse mehhanismi kohta;

| d) | eeskirjad kiirmenetluse korras tagasipöördumise tingimuste kohta; |
| --- | --- |

d)

eeskirjad kiirmenetluse korras tagasipöördumise tingimuste kohta;

| e) | eeskirjad saatemeeskonna valve all toimuva tagasipöördumise tingimuste kohta, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute saatemeeskonna valve all toimuva transiidi kohta; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad saatemeeskonna valve all toimuva tagasipöördumise tingimuste kohta, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute saatemeeskonna valve all toimuva transiidi kohta;

| f) | eeskirjad käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike lisavahendite ja -dokumentide kohta; |
| --- | --- |

f)

eeskirjad käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike lisavahendite ja -dokumentide kohta;

| g) | eeskirjad käesoleva lepingu artikli 12 rakendamisest tuleneva kulude sissenõudmise viiside ja menetluste kohta. |
| --- | --- |

g)

eeskirjad käesoleva lepingu artikli 12 rakendamisest tuleneva kulude sissenõudmise viiside ja menetluste kohta.

2.   Lõikes 1 osutatud rakendusprotokollid jõustuvad alles pärast seda, kui nendest on teatatud artiklis 15 osutatud tagasivõtu ühiskomiteele.

3.   Ukraina nõustub ühe liikmesriigiga koostatud rakendusprotokolli kõiki lõike 1 punkte d, e, f, või g käsitlevaid sätteid kohaldama ka suhetes ükskõik millise teise liikmesriigiga, kui viimane seda soovib.

Artikkel 17

Suhe liikmesriikidega sõlmitud kahepoolsetesse tagasivõtulepingutesse

1.   Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti, on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud konkreetsete liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud või artikli 16 alusel sõlmitava mis tahes kahepoolse lepingu või muu isikute tagasivõtmist käsitleva õiguslikult siduva dokumendi sätete suhtes, kui viimase sätted ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

2.   Konkreetsete liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud kahepoolsetes lepingutes või muudes õiguslikult siduvates dokumentides sisalduvate kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmist käsitlevate sätete kohaldamist jätkatakse artikli 20 lõikes 3 osutatud kaheaastase ajavahemiku jooksul.

VII   JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Territoriaalne kohaldatavus

1.   Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut territooriumil, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning Ukraina territooriumil.

2.   Käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi territooriumil.

Artikkel 19

Lepingu muutmine

Käesolevat lepingut võib muuta ja täiendada lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul. Muudatused ja täiendused koostatakse eraldi protokollidena, mis moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa ning mis jõustuvad kooskõlas käesoleva lepingu artiklis 20 sätestatud menetlusega.

Artikkel 20

Jõustumine, kehtivusaeg ja lõpetamine

1.   Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

2.   Kui käesoleva artikli lõikest 3 ei tulene teisiti, jõustub käesolev leping teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised teatavad teineteisele käesoleva artikli esimeses lõikes osutatud menetluste lõpuleviimisest.

3.   Käesoleva lepingu artiklis 3 sätestatud kohustusi hakatakse kohaldama kaks aastat pärast käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kuupäeva. Nimetatud kahe aasta jooksul kohaldatakse neid kohustusi ainult kodakondsuseta isikute ning nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle päritoluriigiga Ukrainal on sõlmitud kahepoolne tagasivõtuleping või -kokkulepe. Vastavalt artikli 17 lõikele 2 kohaldatakse kõnealuse kahe aasta jooksul jätkuvalt konkreetsete liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud kahepoolsetes lepingutes või muudes õiguslikult siduvates dokumentides sisalduvate kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmist käsitlevaid sätteid.

4.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

5.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesoleva lepingu kehtivus lõpeb kuus kuud peale kõnealuse teate esitamist.

Artikkel 21

Lisad

Lisad 1–8 moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Koostatud kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kaheksateistkümnendal päeval Luxembourgis kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ukraina ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Украйиа

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l’Ukraine

Per l’Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

За Υκραїиу

Image

1. LISA

KODAKONDSUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE ÜHINE LOETELU

(Artikli 6 lõike 1 punkt a)

| — | pass (kodaniku pass, diplomaatiline pass, teenistuspass, rühmapass ja asenduspass ning samuti lapse pass); |
| --- | --- |

—

pass (kodaniku pass, diplomaatiline pass, teenistuspass, rühmapass ja asenduspass ning samuti lapse pass);

| — | isikutunnistus (sealhulgas ajutine või esialgne isikutunnistus); |
| --- | --- |

—

isikutunnistus (sealhulgas ajutine või esialgne isikutunnistus);

| — | teenistusraamat ja sõjaväelase isikutunnistus; |
| --- | --- |

—

teenistusraamat ja sõjaväelase isikutunnistus;

| — | meremehe teenistusraamat, kipri teenistuskaart ja meremehepass; |
| --- | --- |

—

meremehe teenistusraamat, kipri teenistuskaart ja meremehepass;

| — | kodakondsuse tunnistus ja muud ametlikud dokumendid, milles on märgitud isiku kodakondsus või milles viidatakse sellele. |
| --- | --- |

—

kodakondsuse tunnistus ja muud ametlikud dokumendid, milles on märgitud isiku kodakondsus või milles viidatakse sellele.

2. LISA

KODAKONDSUST TÕENDAVATE DOKUMENTIDE ÜHINE LOETELU

(Artikli 6 lõike 1 punkt b)

| — | käesoleva lepingu 1. lisas loetletud dokumentide koopiad; |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu 1. lisas loetletud dokumentide koopiad;

| — | juhiluba või selle koopia; |
| --- | --- |

—

juhiluba või selle koopia;

| — | sünnitunnistus või selle koopia; |
| --- | --- |

—

sünnitunnistus või selle koopia;

| — | töötõend või selle koopia; |
| --- | --- |

—

töötõend või selle koopia;

| — | tunnistajate ütlused; |
| --- | --- |

—

tunnistajate ütlused;

| — | asjaomase isiku ütlused ja tema räägitav keel ning isiku kodakondsuse tõendamiseks tehtud mis tahes ametliku testi tulemused. Käesoleva lisa kohaldamisel on „ametlik test” test, mille on tellinud või korraldanud taotluse esitanud riigi ametivõimud ja mille on kinnitanud taotluse saanud riik; |
| --- | --- |

—

asjaomase isiku ütlused ja tema räägitav keel ning isiku kodakondsuse tõendamiseks tehtud mis tahes ametliku testi tulemused. Käesoleva lisa kohaldamisel on „ametlik test” test, mille on tellinud või korraldanud taotluse esitanud riigi ametivõimud ja mille on kinnitanud taotluse saanud riik;

| — | muud dokumendid, mille abil võib tõendada asjaomase isiku kodakondsust. |
| --- | --- |

—

muud dokumendid, mille abil võib tõendada asjaomase isiku kodakondsust.

3. LISA

KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE JA KODAKONDSUSETA ISIKUTE STAATUST KINNITAVATE DOKUMENTIDE LOETELU

(Artikli 7 lõige 1)

3A. LISA

| — | kiirmenetluse jaoks vajalikud ametlikud ütlused, eelkõige ütlused, mille on andnud piirivalveasutuste volitatud töötajad, kes võivad tunnistada, et asjaomane isik sisenes piiri ületades taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile; |
| --- | --- |

—

kiirmenetluse jaoks vajalikud ametlikud ütlused, eelkõige ütlused, mille on andnud piirivalveasutuste volitatud töötajad, kes võivad tunnistada, et asjaomane isik sisenes piiri ületades taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile;

| — | nimelised lennuki-, rongi-, bussi- või laevapiletid, mis tõendavad asjaomase isiku osalemist reisil ja tema reisiteekonda taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriikide territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina); |
| --- | --- |

—

nimelised lennuki-, rongi-, bussi- või laevapiletid, mis tõendavad asjaomase isiku osalemist reisil ja tema reisiteekonda taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriikide territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina);

| — | lennu-, rongi-, bussi- või laevareisijate nimekiri, mis tõendab asjaomase isiku osalemist reisil ja tema reisiteekonda taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriikide territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina). |
| --- | --- |

—

lennu-, rongi-, bussi- või laevareisijate nimekiri, mis tõendab asjaomase isiku osalemist reisil ja tema reisiteekonda taotluse saanud riigi territooriumilt otse taotluse esitanud riigi territooriumile (või liikmesriikide territooriumile, kui taotluse saanud riik on Ukraina).

3B. LISA

| — | ametlikud ütlused, mille on muu hulgas andnud taotluse esitanud riigi piirivalvetöötajad ja muud tunnistajad, kes võivad tunnistada, et asjaomane isik on piiri ületanud; |
| --- | --- |

—

ametlikud ütlused, mille on muu hulgas andnud taotluse esitanud riigi piirivalvetöötajad ja muud tunnistajad, kes võivad tunnistada, et asjaomane isik on piiri ületanud;

| — | dokumendid, tõendid ja arved (nt hotelliarve, arsti/hambaarsti vastuvõtukaart, avalik-õiguslike / eraasutuste sissepääsukaart, auto rendileping, krediitkaardi kviitung jne), millest nähtub selgelt, et asjaomane isik elas taotluse saanud riigi territooriumil; |
| --- | --- |

—

dokumendid, tõendid ja arved (nt hotelliarve, arsti/hambaarsti vastuvõtukaart, avalik-õiguslike / eraasutuste sissepääsukaart, auto rendileping, krediitkaardi kviitung jne), millest nähtub selgelt, et asjaomane isik elas taotluse saanud riigi territooriumil;

| — | teave, mis tõendab, et asjaomane isik on kasutanud kulleri- või reisibüroo teenuseid; |
| --- | --- |

—

teave, mis tõendab, et asjaomane isik on kasutanud kulleri- või reisibüroo teenuseid;

| — | asjaomase isiku kohtu- või haldusmenetluse käigus antud ametlik seletus. |
| --- | --- |

—

asjaomase isiku kohtu- või haldusmenetluse käigus antud ametlik seletus.

4. LISA

KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKE JA KODAKONDSUSETA ISIKUTE STAATUST KINNITAVATE DOKUMENTIDE LOETELU

(Artikli 7 lõige 2)

4A. LISA

| — | taotluse saanud riigi väljastatud kehtiv viisa ja/või elamisluba; |
| --- | --- |

—

taotluse saanud riigi väljastatud kehtiv viisa ja/või elamisluba;

| — | riiki sisenemist/riigist lahkumist kinnitav tempel või samalaadne kinnitus asjaomase isiku reisidokumendis või muud tõendid riiki sisenemise/riigist lahkumise kohta. |
| --- | --- |

—

riiki sisenemist/riigist lahkumist kinnitav tempel või samalaadne kinnitus asjaomase isiku reisidokumendis või muud tõendid riiki sisenemise/riigist lahkumise kohta.

4B. LISA

A osas loetletud mis tahes dokumentide koopiad.

5. LISA

Image

Image

Image

6. LISA

Image

Image

7. LISA

VÄLJASAATMISEL KASUTATAV ELi ÜHTNE REISIDOKUMENT

(Kooskõlas ELi nõukogu 30. novembri 1994. aasta soovituses kehtestatud vormiga)

8. LISA

UKRAINA TAGASIPÖÖRDUMISTUNNISTUS

UKRAINA DEKLARATSIOON

„Reisidokument” on välismaale reisimiseks vajalik dokument, mille väljastab Ukraina, liikmesriik, riik, mille kodanik tagasivõetav isik on, või tagasivõetava isiku alalise elukoha riik.

ÜHISDEKLARATSIOON ARTIKLI 2 LÕIKE 1 KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse, et Ukraina ja liikmesriikide kodakondsusseaduste kohaselt ei ole võimalik ei Ukraina ega ELi kodanikult kodakondsust ära võtta, kui talle ei anta muu riigi kodakondsust.

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad konsulteerivad üksteisega õigeaegselt, kui nimetatud õiguslik olukord peaks muutuma.

ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi territooriumi ega tema kodanike suhtes. Seepärast on asjakohane, et Ukraina ja Taani sõlmivad tagasivõtulepingu käesoleva lepinguga samadel tingimustel.

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI JA NORRA KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Islandi ja Norra vahelisi tihedaid suhteid, mida on eriti süvendatud 1999. aasta 18. mai lepinguga, mis käsitleb nende riikide liitumist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja arendamisega. Seepärast on asjakohane, et Ukraina sõlmib Norra ja Islandiga tagasivõtulepingu käesoleva lepinguga samadel tingimustel.

ÜHISDEKLARATSIOON TEHNILISE JA RAHALISE ABI KOHTA

Lepinguosalised lepivad kokku rakendada ühise vastutuse, solidaarsuse ja võrdse partnerluse põhimõttel rajanevat käesolevat lepingut Ukraina ja ELi vaheliste rändevoogude ohjamiseks.

Sellega seoses kohustub EÜ tegema kättesaadavaks rahalised vahendid, millega toetatakse Ukrainat käesoleva lepingu rakendamisel. Erilist tähelepanu pööratakse suutlikkuse suurendamisele. Kõnealust toetust võimaldatakse Ukrainale abi andmise üldiste prioriteetide kontekstis osana Ukrainale ette nähtud rahalistest vahenditest ning toetuse andmisel järgitakse täielikult asjakohaseid EÜ välisabi rakendamise reegleid ja menetlust.

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/66

---

NÕUKOGU OTSUS,

29. november 2007,

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise viisade väljastamise lihtsustamise lepingu sõlmimise kohta

(2007/840/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti b alapunkte i ja ii koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega ning artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Ukrainaga viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon on Euroopa Ühenduse nimel pidanud läbirääkimisi Ukrainaga viisade väljastamise lihtsustamise lepingu üle.

| (2) | Eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati kõnealusele lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 18. juunil 2007 kooskõlas nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega. |
| --- | --- |

(2)

Eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse, kirjutati kõnealusele lepingule Euroopa Ühenduse nimel alla 18. juunil 2007 kooskõlas nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita.

| (4) | Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Lepinguga luuakse lepingu haldamise ühiskomitee, kes võib võtta vastu oma töökorra. Sellisel juhul on asjakohane näha ette lihtsustatud kord ühenduse seisukoha esitamiseks.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli ja Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt ei osale Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav, |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab lepingu artikli 14 lõikes 1 ettenähtud teate. (2)

Artikkel 3

Lepingu artikliga 12 moodustatud ekspertide ühiskomitees esindab ühendust komisjon, keda abistavad liikmesriikide eksperdid.

Artikkel 4

Komisjon esitab ekspertide ühiskomitees ühenduse seisukoha lepingu artikli 12 lõike 4 kohase töökorra vastuvõtmise kohta pärast nõupidamist nõukogu määratud erikomiteega.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 29. november 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LINO

---

(1)  Arvamus on esitatud 13. novembril 2007 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

2

Euroopa Liidu Teatajas

---

KOKKULEPE

Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline viisade väljastamise lihtsustamise leping

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi „ühendus”, ja

UKRAINA,

edaspidi „lepinguosalised”,

PIDADES SILMAS lepinguosaliste sõbralike suhete edendamist ja soovides Ukraina kodanikele viisade väljastamise lihtsustamise teel soodustada inimestevahelist suhtlemist kui majandus-, humanitaar-, kultuuri-, teadus- ja muude suhete tähtsat eeltingimust,

SOOVIDES reguleerida nii Ukraina kui ka Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike reisimise korda,

PIDADES SILMAS, et alates 1. maist 2005 on ELi kodanikud vabastatud viisanõudest, kui nad reisivad Ukrainasse vähemaks kui 90 päevaks või on transiitreisil läbi Ukraina territooriumi,

TÕDEDES, et kui Ukraina taastab viisanõude ELi kodanikele, kehtivad automaatselt ja vastastikkuse põhimõtte kohaselt ELi kodanikele samad soodustused, mis käesoleva lepinguga antakse Ukraina kodanikele,

ARVESTADES ELi Ukraina poliitika tegevuskavaga, milles märgitakse, et EÜ ja Ukraina vahelise viisarežiimi lihtsustamise küsimuses tuleb alustada konstruktiivset dialoogi, eesmärgiga teha ettevalmistusi läbirääkimiste alustamiseks viisarežiimi lihtsustamise lepingu sõlmimise üle, võttes arvesse ka vajadust saavutada edu EÜ ja Ukraina vahelise tagasivõtulepingu sõlmimiseks peetavatel läbirääkimistel,

TÕDEDES, et viisade väljastamise lihtsustamine ei tohiks tuua kaasa ebaseaduslikku rännet, ning pöörates erilist tähelepanu julgeolekule ja tagasivõtmisele,

TÕDEDES, et pikaajalises perspektiivis võidakse kehtestada kord, mille kohaselt Ukraina kodanikud saavad reisida viisavabalt,

VÕTTES ARVESSE Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitlevat protokolli ning Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud, Schengeni acquis' Euroopa Liitu integreerimist käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevat protokolli ning kinnitades, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on lihtsustada viisade väljastamist Ukraina kodanikele, kelle kavatsetav viibimise aeg ei ole pikem kui 90 päeva 180 päeva jooksul.

2.   Kui Ukraina taastab viisanõude ELi kodanikele või ELi kodanike teatavatele kategooriatele, kehtivad automaatselt ja vastastikkuse põhimõttel asjaomastele ELi kodanikele samad soodustused, mis käesoleva lepinguga antakse Ukraina kodanikele.

Artikkel 2

Üldsäte

1.   Käesolevas lepingus sätestatud viisade väljastamise lihtsustatud korda kohaldatakse nende Ukraina kodanike suhtes, kes ei ole ühenduse või liikmesriikide õigusnormide, käesoleva lepingu või teiste rahvusvaheliste lepingute alusel viisanõudest vabastatud.

2.   Selliste käesolevas lepingus käsitlemata küsimuste puhul nagu viisa väljastamisest keeldumine, reisidokumentide tunnustamine, toimetulekuks piisavate vahendite olemasolu tõendamine ning sissepääsu keelamine ja väljasaatmismeetmed kehtivad Ukraina, liikmesriikide või ühenduse õigusaktid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas lepingus on kasutatud järgmisi mõisteid:

| a) | „liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik, Iiri Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

a)

„liikmesriik” – Euroopa Liidu liikmesriik, välja arvatud Taani Kuningriik, Iiri Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;

| b) | „Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik; |
| --- | --- |

b)

„Euroopa Liidu kodanik” – punktis a määratletud liikmesriigi kodanik;

| c) | „Ukraina kodanik” – isik, kellel on Ukraina kodakondsus; |
| --- | --- |

c)

„Ukraina kodanik” – isik, kellel on Ukraina kodakondsus;

| d) | „viisa” – liikmesriigi väljastatud luba või liikmesriigi otsus, mida nõutakse selleks, et:






  — | siseneda kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki, et viibida seal kokku mitte rohkem kui 90 päeva; |
| --- | --- | --- |

d)

„viisa” – liikmesriigi väljastatud luba või liikmesriigi otsus, mida nõutakse selleks, et:

—

siseneda kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki, et viibida seal kokku mitte rohkem kui 90 päeva;

| — | sisenda transiitreisijana kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki, et need riigid läbida; |
| --- | --- |

—

sisenda transiitreisijana kõnealusesse liikmesriiki või mitmesse liikmesriiki, et need riigid läbida;

| e) | „seaduslikult elav isik” – Ukraina kodanik, kellel on ühenduse või konkreetse riigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva. |
| --- | --- |

e)

„seaduslikult elav isik” – Ukraina kodanik, kellel on ühenduse või konkreetse riigi õigusaktide kohaselt luba või õigus viibida liikmesriigi territooriumil kauem kui 90 päeva.

Artikkel 4

Reisi eesmärki tõendavad dokumendid

1.   Järgmistesse kategooriatesse kuuluvate Ukraina kodanike puhul piisab, kui nad esitavad teise lepinguosalise territooriumile reisimise eemärgi tõendamiseks järgmised dokumendid:

| a) | ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:






  — | Ukraina ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib tema delegatsiooni koosseisus teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ja millele lisatakse ametliku kutse koopia; |
| --- | --- | --- |

a)

ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil:

—

Ukraina ametiasutuse kiri, millega kinnitatakse, et taotleja reisib tema delegatsiooni koosseisus teise lepinguosalise territooriumile, et osaleda eespool nimetatud üritustel, ja millele lisatakse ametliku kutse koopia;

| b) | äriga tegelejate ja äriorganisatsioonide esindajate puhul:






  — | vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu või juriidilise isiku või äriühingu kontori või filiaali, liikmesriigi riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse või liikmesriikide territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik taotlus; |
| --- | --- | --- |

b)

äriga tegelejate ja äriorganisatsioonide esindajate puhul:

—

vastuvõtva juriidilise isiku või äriühingu või juriidilise isiku või äriühingu kontori või filiaali, liikmesriigi riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuse või liikmesriikide territooriumil peetava kaubandus- ja tööstusnäituse, konverentsi või sümpoosioni korralduskomitee kirjalik taotlus;

| c) | autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega:






  — | rahvusvahelise autoveoga tegelevate Ukraina veoettevõtjate üleriigilise ühenduse kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus; |
| --- | --- | --- |

c)

autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega:

—

rahvusvahelise autoveoga tegelevate Ukraina veoettevõtjate üleriigilise ühenduse kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;

| d) | liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:






  — | Ukraina pädeva raudtee-ettevõtte kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus; |
| --- | --- | --- |

d)

liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal:

—

Ukraina pädeva raudtee-ettevõtte kirjalik taotlus, milles esitatakse reiside eesmärk, kestus ja sagedus;

| e) | ajakirjanikud:






  — | kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et ajakirjaniku reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine; |
| --- | --- | --- |

e)

ajakirjanikud:

—

kutseorganisatsiooni väljastatud tõend või muu dokument, millega tõendatakse, et asjaomane isik on kutseline ajakirjanik, ning tema tööandja väljastatud dokument, millega tõendatakse, et ajakirjaniku reisi eesmärk on ajakirjandusliku tööülesande täitmine;

| f) | isikud, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:






  — | korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks; |
| --- | --- | --- |

f)

isikud, kes osalevad teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides:

—

korraldava organisatsiooni kirjalik kutse nendel üritustel osalemiseks;

| g) | õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames:






  — | vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljastatud tõend vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik taotlus või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete kohta; |
| --- | --- | --- |

g)

õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus, kaasa arvatud vahetusprogrammide ning teiste õpingutega seotud ürituste raames:

—

vastuvõtva ülikooli, kolledži või kooli väljastatud tõend vastuvõtmise kohta või nende asutuste kirjalik taotlus või (üli)õpilaspilet või tõend kuulatavate ainete kohta;

| h) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud:






  — | kirjalik taotlus vastuvõtvalt organisatsioonilt: liikmesriigi pädev ametiasutus, üleriigiline alaliit või olümpiakomitee; |
| --- | --- | --- |

h)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud:

—

kirjalik taotlus vastuvõtvalt organisatsioonilt: liikmesriigi pädev ametiasutus, üleriigiline alaliit või olümpiakomitee;

| i) | sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:






  — | nende linnade linnavalitsuse juhi või linnapea kirjalik taotlus; |
| --- | --- | --- |

i)

sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad:

—

nende linnade linnavalitsuse juhi või linnapea kirjalik taotlus;

| j) | lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas eestkostjad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Ukraina kodanikke:






  — | vastuvõtva isiku kirjalik taotlus; |
| --- | --- | --- |

j)

lähisugulased – abikaasa, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas eestkostjad), vanavanemad ja lapselapsed, kes külastavad liikmesriigi territooriumil seaduslikult elavaid Ukraina kodanikke:

—

vastuvõtva isiku kirjalik taotlus;

| k) | sugulased, kes osalevad matusetseremoonial:






  — | surma fakti tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetava omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument; |
| --- | --- | --- |

k)

sugulased, kes osalevad matusetseremoonial:

—

surma fakti tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetava omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument;

| l) | isikute puhul, kes soovivad külastada sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:






  — | haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument; |
| --- | --- | --- |

l)

isikute puhul, kes soovivad külastada sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku:

—

haua olemasolu ja säilimist tõendav ametlik dokument ning taotleja ja maetu omavahelist perekondlikku seost või sugulust tõendav dokument;

| m) | külastamiseks meditsiinilistel põhjustel:






  — | meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse, et arstiabi tuleb osutada selles meditsiiniasutuses, ja tõend, et on olemas rahalised vahendid, millest piisab ravi eest tasumiseks. |
| --- | --- | --- |

m)

külastamiseks meditsiinilistel põhjustel:

—

meditsiiniasutuse ametlik dokument, millega tõendatakse, et arstiabi tuleb osutada selles meditsiiniasutuses, ja tõend, et on olemas rahalised vahendid, millest piisab ravi eest tasumiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kirjalikus taotluses või kutses esitatakse järgmised andmed:

| a) | kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi, sünnikuupäev, sugu, kodakondsus, isikut tõendava dokumendi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ja kutsutava isikuga koos reisivate alaealiste laste nimed; |
| --- | --- |

a)

kutsutava isiku kohta – ees- ja perekonnanimi, sünnikuupäev, sugu, kodakondsus, isikut tõendava dokumendi number, reisi aeg ja eesmärk, riiki sisenemiste arv ja kutsutava isikuga koos reisivate alaealiste laste nimed;

| b) | kutsuva isiku kohta – ees- ja perekonnanimi ja aadress või |
| --- | --- |

b)

kutsuva isiku kohta – ees- ja perekonnanimi ja aadress või

| c) | kutsuva juriidilise isiku, äriühingu või organisatsiooni kohta – täisnimi ja aadress ning






  — | kui taotluse on väljastanud organisatsioon, siis sellele allakirjutanud isiku nimi ja ametikoht; |
| --- | --- | --- |

c)

kutsuva juriidilise isiku, äriühingu või organisatsiooni kohta – täisnimi ja aadress ning

—

kui taotluse on väljastanud organisatsioon, siis sellele allakirjutanud isiku nimi ja ametikoht;

| — | kui kutsuja on liikmesriigis registreeritud juriidiline isik või äriühing või juriidilise isiku või äriühingu kontor või filiaal, siis asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud registrinumber. |
| --- | --- |

—

kui kutsuja on liikmesriigis registreeritud juriidiline isik või äriühing või juriidilise isiku või äriühingu kontor või filiaal, siis asjaomase liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud registrinumber.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 loetletud kategooriatesse kuuluvatele isikutele väljastatakse kõikide kategooriate viisasid lihtsustatud korras, ilma et selleks oleks vaja esitada muud liikmesriikide õigusaktides ettenähtud põhjendust, kutset või kinnitust.

Artikkel 5

Mitmekordsete viisade väljastamine

1.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele:

| a) | ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui viis aastat; |
| --- | --- |

a)

ametiülesandeid täitvad kesk- ja piirkondlike valitsuste liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud, kusjuures kehtivusaeg on piiratud nende ametiajaga, kui viimane on lühem kui viis aastat;

| b) | ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametlike kutsete alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriikide territooriumil; |
| --- | --- |

b)

ametlike delegatsioonide alalised liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametlike kutsete alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid liikmesriikide territooriumil;

| c) | seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavaid Ukraina kodanikke külastavad abikaasad ja alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (kaasa arvatud lapsendatud lapsed) ja vanemad (kaasa arvatud eestkostjad) – kehtivusaeg on piiratud nendele antud elamisloa kehtivusajaga; |
| --- | --- |

c)

seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavaid Ukraina kodanikke külastavad abikaasad ja alla 21aastased või ülalpeetavad lapsed (kaasa arvatud lapsendatud lapsed) ja vanemad (kaasa arvatud eestkostjad) – kehtivusaeg on piiratud nendele antud elamisloa kehtivusajaga;

| d) | ettevõtjad ja äriühingute esindajad, kes korrapäraselt reisivad liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad ja äriühingute esindajad, kes korrapäraselt reisivad liikmesriikidesse;

| e) | ajakirjanikud. |
| --- | --- |

e)

ajakirjanikud.

2.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad kuni üheaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele isikutele, tingimusel et neile on varasema aasta jooksul väljastatud vähemalt üks viisa, et nad on seda kasutanud vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et on olemas alus mitmekordse viisa taotlemiseks:

| a) | autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega; |
| --- | --- |

a)

autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega;

| b) | liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal;

| c) | teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

c)

teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud, kes reisivad korrapäraselt liikmesriikidesse;

| d) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud; |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad ametiülesandeid täitvad isikud;

| e) | sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad. |
| --- | --- |

e)

sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad.

3.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad vähemalt kaheaastase ja maksimaalselt viieaastase kehtivusajaga mitmekordseid viisasid käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud isikutele, tingimusel et nad on varasema kahe aasta jooksul kasutanud üheaastase kehtivusajaga viisat vastavalt külastatava riigi riiki sisenemist ja riigis viibimist reguleerivatele õigusaktidele ning et mitmekordse viisa taotlemise alus on endiselt kehtiv.

4.   Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 3 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriikide territooriumil 180 päeva jooksul kokku maksimaalselt 90 päeva.

Artikkel 6

Viisataotluste töötlemise tasu

1.   Ukraina kodanike esitatavate viisataotluste töötlemise tasu on 35 eurot.

Nimetatud summa võib läbi vaadata artikli 14 lõikes 4 sätestatud menetluse kohaselt.

2.   Kui Ukraina taastab viisanõude ELi kodanikele, ei võta Ukraina suuremat viisatasu kui 35 eurot või summa, mis lepitakse kokku tasu suuruse läbivaatamise käigus vastavalt artikli 14 lõikes 4 sätestatud korrale.

3.   Liikmesriigid võtavad 70 euro suurust viisatöötlemistasu, kui viisataotluse esitaja on viisataotluse ja täiendavad dokumendid esitanud kolm päeva või vähem enne ettenähtud väljasõidukuupäeva. See ei kehti artikli 6 lõike 4 punktide b, c, e, f, j ja k ning artikli 7 lõike 3 kohaste juhtumite suhtes. Artikli 6 lõike 4 punktides a, d, g, h, i ja l–n nimetatud kategooriatesse kuuluvatelt isikutelt kiireloomulistel juhtudel võetav viisatasu on sama suur kui sätestatud artikli 6 lõikes 1.

4.   Viisataotluse töötlemistasu maksmisest on vabastatud järgmiste kategooriate isikud:

| a) | lähisugulased – liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate Ukraina kodanike abikaasad, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas eestkostjad), vanavanemad ja lapselapsed; |
| --- | --- |

a)

lähisugulased – liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate Ukraina kodanike abikaasad, lapsed (sealhulgas lapsendatud lapsed), vanemad (sealhulgas eestkostjad), vanavanemad ja lapselapsed;

| b) | ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

ametlike delegatsioonide liikmed, kes osalevad Ukrainale esitatud ametliku kutse alusel kohtumistel, nõupidamistel, läbirääkimistel ja ametlikes vahetusprogrammides või üritustel, mida korraldavad valitsustevahelised organisatsioonid mõne liikmesriigi territooriumil;

| c) | kesk- ja piirkondliku valitsuse liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud; |
| --- | --- |

c)

kesk- ja piirkondliku valitsuse liikmed ning riigi ja piirkondliku parlamendi liikmed, põhiseadus- ja ülemkohtu liikmed, kui nad ei ole käesoleva lepinguga viisanõudest vabastatud;

| d) | õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus; |
| --- | --- |

d)

õpilased, üliõpilased, kraadiõppes osalevad isikud ja neid saatvad õpetajad, kelle reisi eesmärk on õppimine või koolitus;

| e) | puudega isikud ja vajadusel neid saatvad isikud; |
| --- | --- |

e)

puudega isikud ja vajadusel neid saatvad isikud;

| f) | isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, sealhulgas selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast; |
| --- | --- |

f)

isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust reisida humanitaarsetel põhjustel, sealhulgas selleks, et saada kiiresti arstiabi, ning sellist isikut saatev isik, ning isikud, kes on esitanud dokumendid, mis tõendavad vajadust osaleda lähisugulase matusel või külastada raskelt haiget lähisugulast;

| g) | rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud; |
| --- | --- |

g)

rahvusvahelistest spordiüritustest osavõtjad ja neid saatvad isikud;

| h) | teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud; |
| --- | --- |

h)

teadus-, kultuuri- või kunstiüritustel, sealhulgas ülikoolide ja muudes vahetusprogrammides osalevad isikud;

| i) | sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad; |
| --- | --- |

i)

sõpruslinnade ametlikest vahetusprogrammidest osavõtjad;

| j) | ajakirjanikud; |
| --- | --- |

j)

ajakirjanikud;

| k) | pensionärid; |
| --- | --- |

k)

pensionärid;

| l) | autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega; |
| --- | --- |

l)

autojuhid, kes osutavad rahvusvahelisi kauba ja reisijate liikmesriikide territooriumile vedamise teenuseid Ukrainas registreeritud sõidukitega;

| m) | liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal; |
| --- | --- |

m)

liikmesriikide territooriumile liiklevate rahvusvaheliste rongide vagunite, külmutusvagunite ja vedurite personal;

| n) | alla 18aastased lapsed ja alla 21aastased ülalpeetavad lapsed. |
| --- | --- |

n)

alla 18aastased lapsed ja alla 21aastased ülalpeetavad lapsed.

Artikkel 7

Viisataotluste töötlemise menetlemise kestus

1.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused otsustavad viisa väljastamise 10 kalendripäeva jooksul alates taotluse ja viisa väljastamiseks nõutavate dokumentide kättesaamise kuupäevast.

2.   Viisataotluse kohta otsuse vastuvõtmise tähtaega võib üksikjuhtudel pikendada kuni 30 kalendripäevani, eelkõige juhul, kui viisataotlus tuleb põhjalikumalt läbi vaadata.

3.   Kiireloomuliste juhtude puhul võib viisataotluse kohta otsuse tegemise tähtaega lühendada kahe tööpäevani või veelgi lühema ajani.

Artikkel 8

Maalt lahkumine dokumentide kaotamise või nende varastamise korral

Euroopa Liidu ja Ukraina kodanikud, kes on oma isikut tõendavad dokumendid kaotanud või kellelt need on varastatud Ukraina või liikmesriikide territooriumil viibides, võivad territooriumilt lahkuda ilma viisa või muu loata liikmesriikide või Ukraina diplomaatiliste või konsulaaresinduste väljastatud kehtivate piiri ületamist võimaldavate isikut tõendavate dokumentide alusel.

Artikkel 9

Viisa kehtivuse pikendamine erakorralistel asjaoludel

Kui Ukraina kodanikel ei ole võimalik lahkuda liikmesriikide territooriumilt viisale märgitud ajaks vääramatu jõu tõttu, pikendatakse nende viisa tähtaega tasuta vastavalt vastuvõtva riigi õigusaktidele ajaks, mida on vaja nende tagasipöördumiseks elukohariiki.

Artikkel 10

Diplomaatilised passid

1.   Ukraina kodanikud, kellel on kehtiv diplomaatiline pass, võivad liikmesriikide territooriumile siseneda, sellelt lahkuda või sellest läbi sõita ilma viisata.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud isikud võivad viibida liikmesriigi territooriumil 180 päeva jooksul maksimaalselt 90 päeva.

Artikkel 11

Viisa territoriaalne kehtivus

Ukraina kodanikel on õigus reisida liikmesriikide territooriumil Euroopa Liidu kodanikega samadel tingimustel vastavalt liikmesriikide riiklikku julgeolekut ning ELi piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid käsitlevatele eeskirjadele.

Artikkel 12

Lepingu haldamise ühiskomitee

1.   Lepinguosalised moodustavad ekspertide ühiskomitee (edaspidi „komitee”), mis koosneb Euroopa Ühenduse ja Ukraina esindajatest. Ühendust esindab Euroopa Komisjon, keda abistavad liikmesriikide asjatundjad.

2.   Komitee ülesanded on eeskätt järgmised:

| a) | teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle; |
| --- | --- |

a)

teostada järelevalvet käesoleva lepingu rakendamise üle;

| b) | esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks; |
| --- | --- |

b)

esitada ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks või täiendamiseks;

| c) | käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivate vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

c)

käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle tekkivate vaidluste lahendamine.

3.   Ühiskomitee koguneb vastavalt vajadusele ühe lepinguosalise taotlusel, kuid vähemalt üks kord aastas.

4.   Komitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 13

Käesoleva lepingu seos liikmesriikide ja Ukraina vaheliste kahepoolsete lepingutega

Käesolev leping on jõustumisest alates ülimuslik üksikute liikmesriikide ja Ukraina vahel sõlmitud kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete suhtes, mis hõlmavad käesolevas lepingus käsitletud küsimusi.

Artikkel 14

Lõppsätted

1.   Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks vastavalt kummagi lepinguosalise menetlusele. Leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teineteisele teatanud, et eespool osutatud menetlused on lõpule viidud.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 jõustub käesolev leping alles Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise isikute tagasivõtmise lepingu jõustumise kuupäeval, kui see kuupäev on hilisem käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kuupäevast.

3.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks, välja arvatud juhul, kui see lõpetatakse käesoleva artikli lõike 6 kohaselt.

4.   Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjaliku lepinguga. Muudatused jõustuvad, kui lepinguosalised teatavad teineteisele, et vajalikud sisemenetlused on lõpule viidud.

5.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu täitmise peatada täielikult või osaliselt avaliku korra, riigi julgeoleku või rahva tervise kaitse huvides. Peatamise otsusest teatatakse teisele lepinguosalisele hiljemalt 48 tundi enne selle jõustumist. Käesoleva lepingu kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab viivitamata teisele lepinguosalisele, kui käesoleva lepingu peatamise aluseks olnud põhjused on kadunud.

6.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse 90 päeva pärast teatamise kuupäeva.

Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kaheksateistkümnendal päeval Luxembourgis kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi, ungari ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Укрaйнa

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l'Ukraine

Per l'Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

3а Уκраїну

Image

LEPINGU PROTOKOLL NENDE LIIKMESRIIKIDE KOHTA, KES EI KOHALDA TÄIELIKULT SCHENGENI ACQUIS’D

Liikmesriigid, kelle suhtes on siduv Schengeni acquis, kuid kes veel ei väljasta Schengeni viisasid, kuna ootavad nõukogu asjakohast otsust, väljastavad ainult oma riigi territooriumil kehtivaid viisasid.

Need liikmesriigid võivad oma riigist läbisõiduks ühepoolselt tunnustada Ukraina kodanikele väljastatud Schengeni viisat ja elamisluba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 895/2006/EÜ.

EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON LÜHIAJALISTE VIISADE VÄLJASTAMISE KOHTA SEOSES SÕJAVÄELASTE JA TSIVIILISIKUTE MATMISPAIKADE KÜLASTAMISEGA

Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused väljastavad sõjaväelaste ja tsiviilisikute matmispaiku külastavatele isikutele kuni 14 päevase kehtivusajaga lühiajalisi viisasid.

ÜHISDEKLARATSIOON TAANI KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse, et käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi diplomaatilistes ja konsulaaresindustes kasutatavate viisade väljastamise menetluste suhtes.

Seepärast on soovitav, et Taani ja Ukraina ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolse viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.

ÜHISDEKLARATSIOON ÜHENDKUNINGRIIGI JA IIRIMAA KOHTA

Lepinguosalised märgivad, et käesolevat lepingut ei kohaldata ei Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes.

Seepärast on soovitav, et Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Ukraina ametiasutused sõlmiksid kahepoolsed viisade väljastamise lihtsustamise lepingud.

ÜHISDEKLARATSIOON ISLANDI JA NORRA KOHTA

Lepinguosalised võtavad arvesse Euroopa Ühenduse ning Norra ja Islandi vahelisi tihedaid suhteid, eeskätt 18. mai 1999. aasta lepingut, milles käsitletakse nende riikide ühinemist Schengeni acquis' rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Seepärast on soovitav, et Norra, Islandi ja Ukraina ametiasutused sõlmiksid viivitamatult kahepoolse viisade väljastamise lihtsustamise lepingu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise lepingu tingimustega samasugustel tingimustel.

KOMISJONI DEKLARATSIOON VIISA VÄLJASTAMISEST KEELDUMISE PÕHJENDAMISE KOHTA

Tõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus, meenutab Euroopa Komisjon, et 19. juulil 2006 võeti vastu seadusandlik ettepanek sõnastada uuesti diplomaatilistele ja konsulaaresindustele ettenähtud ühised konsulaarjuhised. Ettepanekus käsitletakse viisa väljastamisest keeldumise põhjendamise ja keeldumise vaidlustamise võimalusi.

EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON, MILLES KÄSITLETAKSE VIISATAOTLEJATE JUURDEPÄÄSU TEABELE LÜHIAJALISE VIISADE VÄLJASTAMISE KORRA JA NENDE VIISADE TAOTLEMISEL ESITATAVATE DOKUMENTIDE KOHTA, NING TEABE ANDMISE KORRA ÜHTLUSTAMIST

Tõdedes, et viisataotlejatele on oluline läbipaistvus, meenutab Euroopa Ühendus, et 19. juulil 2006 võttis Euroopa komisjon vastu seadusandliku ettepaneku sõnastada uuesti diplomaatilistele ja konsulaaresindustele ettenähtud ühised konsulaarjuhised. Ettepanekus käsitletakse tingimusi, mis kehtivad viisataotlejate juurdepääsuks liikmesriikide diplomaatilistele ja konsulaaresindustele.

Teabe esitamiseks viisataotlejatele peab Euroopa Ühendus vajalikuks võtta järgmisi meetmeid:

| — | koostada taotlejate jaoks põhiteave viisade taotlemise menetluste ja tingimuste ning nende kehtivuse kohta. |
| --- | --- |

—

koostada taotlejate jaoks põhiteave viisade taotlemise menetluste ja tingimuste ning nende kehtivuse kohta.

| — | Euroopa Ühendus koostab miinimumnõuete loetelu, et Ukraina viisataotlejatele oleks tagatud ühtne ja ühesugune põhiteave ning neilt nõutaks ühesuguste täiendavate dokumentide esitamist. |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühendus koostab miinimumnõuete loetelu, et Ukraina viisataotlejatele oleks tagatud ühtne ja ühesugune põhiteave ning neilt nõutaks ühesuguste täiendavate dokumentide esitamist.

Eespool nimetatud teavet levitatakse laialdaselt – konsulaatide teadetetahvlil, voldikutena, veebisaitidel jne.

Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaaresindused annavad iga juhtumi puhul eraldi teavet võimaluste kohta lihtsustada lühiajaliste viisade väljastamist Schengeni acquis raames.

EELNÕU: POLIITILINE DEKLARATSIOON KOHALIKU PIIRILIIKLUSE KOHTA

POOLA, UNGARI, SLOVAKKIA JA RUMEENIA DEKLARATSIOON

Poola Vabariik, Slovaki Vabariik, Ungari Vabariik ning alates ELiga ühinemise kuupäevast ka Rumeenia kinnitavad, et nad on valmis alustama Ukrainaga läbirääkimisi, et sõlmida kahepoolsed lepingud, millega rakendatakse kohaliku piiriliikluse kord, mis on kehtestatud EÜ 5. oktoobri 2006. aasta määrusega, millega kehtestatakse liikmesriikide välistel maismaapiiridel toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni.

---

Komisjon

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/77

---

KOMISJONI OTSUS,

13. september 2007,

EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta

(Juhtum nr COMP/E-2/39.141 – Fiat)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4274 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2007/841/EÜ)

| (1) | Käesolev otsus, mis on vastu võetud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artikli 9 lõike 1 kohaselt, on adresseeritud ettevõtjale Fiat Auto SpA (edaspidi „Fiat”). Selles käsitletakse Fiati, ALFA Romeo ja Lancia sõidukite remontimiseks vajalike tehniliste andmete andmist. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus, mis on vastu võetud nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artikli 9 lõike 1 kohaselt, on adresseeritud ettevõtjale Fiat Auto SpA (edaspidi „Fiat”). Selles käsitletakse Fiati, ALFA Romeo ja Lancia sõidukite remontimiseks vajalike tehniliste andmete andmist.

| (2) | Tehnilised andmed on andmed, protsessid ja juhised, mida on vaja mootorsõiduki rikkis, katkiste või kasutatud osade kontrollimiseks, remontimiseks või vahetamiseks ja sõiduki süsteemides tekkinud rikete kõrvaldamiseks. Andmeid on seitse peamist liiki:






  — | põhilised parameetrid (kehtestatud väärtusi käsitlevad dokumendid ning sõiduki mõõdetavate näitajate nimiväärtused, näiteks pöördemomendi seaded, piduri tõhususe näitajad, pneumaatilised ja hüdraulilised rõhud); |
| --- | --- | --- |

(2)

Tehnilised andmed on andmed, protsessid ja juhised, mida on vaja mootorsõiduki rikkis, katkiste või kasutatud osade kontrollimiseks, remontimiseks või vahetamiseks ja sõiduki süsteemides tekkinud rikete kõrvaldamiseks. Andmeid on seitse peamist liiki:

—

põhilised parameetrid (kehtestatud väärtusi käsitlevad dokumendid ning sõiduki mõõdetavate näitajate nimiväärtused, näiteks pöördemomendi seaded, piduri tõhususe näitajad, pneumaatilised ja hüdraulilised rõhud);

| — | remondi- ja hooldusoperatsioonide joonised ja etapiviisilised kirjeldused (teeninduse käsiraamatud, tehnilised dokumendid, näiteks töökavad, konkreetsetel remonditöödel kasutatavate tööriistade kirjeldused ning joonised, näiteks juhtme- ja hüdraulikaskeemid); |
| --- | --- |

—

remondi- ja hooldusoperatsioonide joonised ja etapiviisilised kirjeldused (teeninduse käsiraamatud, tehnilised dokumendid, näiteks töökavad, konkreetsetel remonditöödel kasutatavate tööriistade kirjeldused ning joonised, näiteks juhtme- ja hüdraulikaskeemid);

| — | testimine ja diagnoosimine (sealhulgas veakoodid ja vigade kõrvaldamise koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite vigade diagnoosimiseks). Suur osa (kuigi mitte kõik) neist andmetest leidub spetsiaalsetes elektroonilistes tööriistades; |
| --- | --- |

—

testimine ja diagnoosimine (sealhulgas veakoodid ja vigade kõrvaldamise koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite vigade diagnoosimiseks). Suur osa (kuigi mitte kõik) neist andmetest leidub spetsiaalsetes elektroonilistes tööriistades;

| — | koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite elektrooniliste kontrollplokkide (nn ECUd) ümberprogrammeerimiseks, nende algseadistuse taastamiseks ja alglaadimise läbiviimiseks. See andmeliik on seotud eelmisega, kuna tihti kasutatakse ühtesid ja samu elektroonilisi tööriistu vea diagnoosimiseks ning seejärel vea parandamise eesmärgil vajalike muudatuste tegemiseks elektrooniliste kontrollplokkide abil; |
| --- | --- |

—

koodid, tarkvara ja muud andmed, mida on vaja sõidukite elektrooniliste kontrollplokkide (nn ECUd) ümberprogrammeerimiseks, nende algseadistuse taastamiseks ja alglaadimise läbiviimiseks. See andmeliik on seotud eelmisega, kuna tihti kasutatakse ühtesid ja samu elektroonilisi tööriistu vea diagnoosimiseks ning seejärel vea parandamise eesmärgil vajalike muudatuste tegemiseks elektrooniliste kontrollplokkide abil;

| — | andmed varuosade kohta, sealhulgas osade kataloogid koodide ja kirjeldustega, ning sõidukite tuvastamise meetodid (st andmed konkreetse sõiduki kohta, mis võimaldavad remontijal kindlaks teha sõidukile koostamise käigus paigaldatud osade identifitseerimiskoodid ja välja selgitada konkreetsele sõidukile sobivate originaalvaruosade koodid); |
| --- | --- |

—

andmed varuosade kohta, sealhulgas osade kataloogid koodide ja kirjeldustega, ning sõidukite tuvastamise meetodid (st andmed konkreetse sõiduki kohta, mis võimaldavad remontijal kindlaks teha sõidukile koostamise käigus paigaldatud osade identifitseerimiskoodid ja välja selgitada konkreetsele sõidukile sobivate originaalvaruosade koodid);

| — | eriandmed (märked tagasikutsumiste ja tüüpvigade kohta); |
| --- | --- |

—

eriandmed (märked tagasikutsumiste ja tüüpvigade kohta);

| — | väljaõppematerjalid. |
| --- | --- |

—

väljaõppematerjalid.

| (3) | 2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas Fiatile esialgse hinnangu, milles kahtles Fiati ja tema müügijärgse hoolduse partnerite vahel sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1. |
| --- | --- |

(3)

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas Fiatile esialgse hinnangu, milles kahtles Fiati ja tema müügijärgse hoolduse partnerite vahel sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

| (4) | Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei ole Fiat tõenäoliselt avaldanud teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka märkimisväärse aja jooksul, mis on möödunud komisjoni 31. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1400/2002 (asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris) (2) sätestatud üleminekuperioodi lõpust. Lisaks sellele ei olnud Fiat komisjoni uurimise alustamise ajaks ikka veel käivitanud toimivat süsteemi, et võimaldada sõltumatutele remonditöökodadele tingimusteta juurdepääsu remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas Fiat juurdepääsu tehnilistele andmetele, eelkõige avades 2005. aasta juunis asjakohase veebisaidi (edaspidi „TA veebisait”), tundub siiski, et sõltumatud remonditöökojad saavad endiselt ebatäielikke andmeid. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt ei ole Fiat tõenäoliselt avaldanud teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka märkimisväärse aja jooksul, mis on möödunud komisjoni 31. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1400/2002 (asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki vertikaalsete kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes mootorsõidukisektoris) (2) sätestatud üleminekuperioodi lõpust. Lisaks sellele ei olnud Fiat komisjoni uurimise alustamise ajaks ikka veel käivitanud toimivat süsteemi, et võimaldada sõltumatutele remonditöökodadele tingimusteta juurdepääsu remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas Fiat juurdepääsu tehnilistele andmetele, eelkõige avades 2005. aasta juunis asjakohase veebisaidi (edaspidi „TA veebisait”), tundub siiski, et sõltumatud remonditöökojad saavad endiselt ebatäielikke andmeid.

| (5) | Esialgses hinnangus leiti, et asjaomased turud, mida mõjutab kõnealune tegevus, on sõiduautode remondi- ja hooldusteenuste osutamise turg ning autoremontijate tehniliste andmetega varustamise turg. Neist esimesel turul kuulus Fiati volitatud võrgustikele väga suur turuosa ning teisel turul oli Fiat ainuke tarnija, kes suutis pakkuda kõiki tehnilisi andmeid, mida on vaja tema sõidukite remontimiseks. |
| --- | --- |

(5)

Esialgses hinnangus leiti, et asjaomased turud, mida mõjutab kõnealune tegevus, on sõiduautode remondi- ja hooldusteenuste osutamise turg ning autoremontijate tehniliste andmetega varustamise turg. Neist esimesel turul kuulus Fiati volitatud võrgustikele väga suur turuosa ning teisel turul oli Fiat ainuke tarnija, kes suutis pakkuda kõiki tehnilisi andmeid, mida on vaja tema sõidukite remontimiseks.

| (6) | Lühidalt, Fiati teenindus- ja varuosade edasimüügilepingute kohaselt tuleb tema enda volitatud võrgustiku liikmetel osutada kõiki sõidukimargile ainuomaseid remonditeenuseid ning olla ka varuosade hulgimüüja. Komisjon tunneb muret, et sellised kokkulepped võivad avaldada negatiivset mõju, mida võib veelgi võimendada Fiati suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, mille tulemusel luuakse ületamatud takistused ettevõtetele, kes soovivad ja suudavad osutada remonditeenuseid teistsuguse ärimudeli kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Lühidalt, Fiati teenindus- ja varuosade edasimüügilepingute kohaselt tuleb tema enda volitatud võrgustiku liikmetel osutada kõiki sõidukimargile ainuomaseid remonditeenuseid ning olla ka varuosade hulgimüüja. Komisjon tunneb muret, et sellised kokkulepped võivad avaldada negatiivset mõju, mida võib veelgi võimendada Fiati suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, mille tulemusel luuakse ületamatud takistused ettevõtetele, kes soovivad ja suudavad osutada remonditeenuseid teistsuguse ärimudeli kohaselt.

| (7) | Komisjoni esialgse järelduse kohaselt esitas Fiat sõltumatutele remonditöökodadele tehnilisi andmeid nii, et andmete ulatus ja juurdepääsetavus ei vastanud nende vajadustele. Selline käitumine koos teiste autotootjate sarnase käitumisega võis kaasa aidata sõltumatute remonditöökodade turuseisundi halvenemisele. Eelnev on tõenäoliselt omakorda kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste hinna tõusu, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja uuenduslike remonditöökodade puudumise näol. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni esialgse järelduse kohaselt esitas Fiat sõltumatutele remonditöökodadele tehnilisi andmeid nii, et andmete ulatus ja juurdepääsetavus ei vastanud nende vajadustele. Selline käitumine koos teiste autotootjate sarnase käitumisega võis kaasa aidata sõltumatute remonditöökodade turuseisundi halvenemisele. Eelnev on tõenäoliselt omakorda kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste hinna tõusu, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja uuenduslike remonditöökodade puudumise näol.

| (8) | Asjaolu, et Fiat ilmselt ei võimalda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, võib takistada müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepetel saada kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ette nähtud erandist, sest vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, tööriistadele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei tohi juurdepääsutingimuste puhul teha vahet volitatud ja sõltumatute ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(8)

Asjaolu, et Fiat ilmselt ei võimalda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele, võib takistada müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepetel saada kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ette nähtud erandist, sest vastavalt selle määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, tööriistadele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Määruse põhjenduse 26 kohaselt ei tohi juurdepääsutingimuste puhul teha vahet volitatud ja sõltumatute ettevõtjate vahel.

| (9) | Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et Fiati ja tema volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete suhtes saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et Fiati ja tema volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete suhtes saaks kohaldada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3.

| (10) | 22. jaanuaril 2007 esitas Fiat komisjonile kohustused, mille eesmärk oli kõrvaldada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleemid. |
| --- | --- |

(10)

22. jaanuaril 2007 esitas Fiat komisjonile kohustused, mille eesmärk oli kõrvaldada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleemid.

| (11) | Kohustused lähtuvad põhimõttest, et sõltumatutele ja volitatud remonditöökodadele avaldatavate andmete ulatuse kindlaksmääramisel ei eelistata üht liiki töökodasid teistele. Seda silmas pidades tagab Fiat, et kõik Fiati või tema nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides pakutavad tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja väljaõpe, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele. |
| --- | --- |

(11)

Kohustused lähtuvad põhimõttest, et sõltumatutele ja volitatud remonditöökodadele avaldatavate andmete ulatuse kindlaksmääramisel ei eelistata üht liiki töökodasid teistele. Seda silmas pidades tagab Fiat, et kõik Fiati või tema nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides pakutavad tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja väljaõpe, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

| (12) | Kohustuste kohaselt on määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses tehnilised andmed kõik andmed, mis avaldatakse volitatud remonditöökodadele Fiati, ALFA Romeo ja Lancia mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja elektrooniliste kontrollplokkide Fiati soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muid teateid niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta. |
| --- | --- |

(12)

Kohustuste kohaselt on määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses tehnilised andmed kõik andmed, mis avaldatakse volitatud remonditöökodadele Fiati, ALFA Romeo ja Lancia mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja elektrooniliste kontrollplokkide Fiati soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muid teateid niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta.

| (13) | Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiks kasutatavatele töövahenditele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ning kõnealuste tööriistadega seotud müügijärgseid teenuseid. |
| --- | --- |

(13)

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiks kasutatavatele töövahenditele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ning kõnealuste tööriistadega seotud müügijärgseid teenuseid.

| (14) | Kohustused on siduvad Fiatile ja temaga seotud ettevõtjatele, kuid ei ole otseselt siduvad Fiati sõidukimarkide sõltumatutele importijatele. Seetõttu on Fiat nõustunud liikmesriikides, kus ta turustab Fiati, ALFA Romeo ja/või Lancia sõidukeid sõltumatute importijate kaudu, tegema kõik endast oleneva, et lepinguga kohustada kõnealuseid ettevõtjaid Fiatile edastama kõik tehnilised andmed või tehniliste andmete keeleversioonid, mis nad on edastanud volitatud remonditöökodadele asjaomases liikmesriigis. Fiat on kohustunud avaldama kõnealused tehnilised andmed või keeleversioonid viivitamata oma TA veebisaidil. |
| --- | --- |

(14)

Kohustused on siduvad Fiatile ja temaga seotud ettevõtjatele, kuid ei ole otseselt siduvad Fiati sõidukimarkide sõltumatutele importijatele. Seetõttu on Fiat nõustunud liikmesriikides, kus ta turustab Fiati, ALFA Romeo ja/või Lancia sõidukeid sõltumatute importijate kaudu, tegema kõik endast oleneva, et lepinguga kohustada kõnealuseid ettevõtjaid Fiatile edastama kõik tehnilised andmed või tehniliste andmete keeleversioonid, mis nad on edastanud volitatud remonditöökodadele asjaomases liikmesriigis. Fiat on kohustunud avaldama kõnealused tehnilised andmed või keeleversioonid viivitamata oma TA veebisaidil.

| (15) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1400/2002 põhjendusele 26 ei ole Fiat kohustatud sõltumatutele remonditöökodadele avaldama tehnilisi andmeid, mis annavad kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada ja/või elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Nagu muid ELi õigusaktides sätestatud erandeid, tuleb ka põhjendust 26 tõlgendada kitsalt. Kohustustes märgitakse, et juhul, kui Fiat otsustab kõnealust erandit kasutada sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjendusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et andmeid salastatakse vaid põhjenduses 26 sätestatud kaitse eesmärgil ning et kõnealuste andmete puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1400/2002 põhjendusele 26 ei ole Fiat kohustatud sõltumatutele remonditöökodadele avaldama tehnilisi andmeid, mis annavad kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada ja/või elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Nagu muid ELi õigusaktides sätestatud erandeid, tuleb ka põhjendust 26 tõlgendada kitsalt. Kohustustes märgitakse, et juhul, kui Fiat otsustab kõnealust erandit kasutada sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjendusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et andmeid salastatakse vaid põhjenduses 26 sätestatud kaitse eesmärgil ning et kõnealuste andmete puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

| (16) | Määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad. |
| --- | --- |

(16)

Määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

| (17) | Nimetatud põhimõtte kohaselt avaldab Fiat TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat turule toodud mudelite kohta ja tagab, et kõik ajakohased tehnilised andmed on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või selle asemel loodud veebisaidil. Fiat tagab, et veebisait on kogu aeg kergesti leitav ja selle kasutamine on sama mugav kui tema volitatud võrgustike liikmetele tehniliste andmete edastamise meetodite puhul. Kui Fiat või Fiati nimel tegutsev muu ettevõtja muudab ühe osa tehnilistest andmetest volitatud remonditöökodadele kättesaadavaks teatavas ELi keeles, avaldab Fiat andmed kõnealuses keeles põhjendamatu viivituseta ka TA veebisaidil. |
| --- | --- |

(17)

Nimetatud põhimõtte kohaselt avaldab Fiat TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat turule toodud mudelite kohta ja tagab, et kõik ajakohased tehnilised andmed on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või selle asemel loodud veebisaidil. Fiat tagab, et veebisait on kogu aeg kergesti leitav ja selle kasutamine on sama mugav kui tema volitatud võrgustike liikmetele tehniliste andmete edastamise meetodite puhul. Kui Fiat või Fiati nimel tegutsev muu ettevõtja muudab ühe osa tehnilistest andmetest volitatud remonditöökodadele kättesaadavaks teatavas ELi keeles, avaldab Fiat andmed kõnealuses keeles põhjendamatu viivituseta ka TA veebisaidil.

| (18) | Järgmise kolme liigi tehnilist teavet ei ole veel TA veebisaidil (Fiat on kohustunud selle seal avaldama 31. detsembriks 2007):






  — | tehniliste andmete tõlked liikmesriikide keeltesse, mis veel ei ole Fiati valduses, kuid mille ELi asjaomaste liikmesriikide sõltumatud importijad talle edastavad; |
| --- | --- | --- |

(18)

Järgmise kolme liigi tehnilist teavet ei ole veel TA veebisaidil (Fiat on kohustunud selle seal avaldama 31. detsembriks 2007):

—

tehniliste andmete tõlked liikmesriikide keeltesse, mis veel ei ole Fiati valduses, kuid mille ELi asjaomaste liikmesriikide sõltumatud importijad talle edastavad;

| — | teated niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta, ja |
| --- | --- |

—

teated niisuguste remonditööde kohta, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võidakse teha tasuta, ja

| — | punktis 21 nimetatud vahenduskeskuste andmed. |
| --- | --- |

—

punktis 21 nimetatud vahenduskeskuste andmed.

| (19) | Kohustustes on täpsustatud, et kõnealusele Fiati veebisaidile juurdepääsu eest võetava tasu struktuur põhineb selle CD-ROMi täispaketi aastatellimuse hinnal, mida Fiat edastab oma volitatud remonditöökodadele. Kõnealune hind on 3 356 eurot, lisaks 65 eurot varuosade kataloogi eest, millele lisandub igakuine 134 euro suurune tellimustasu uuenduste eest. Kuid et võtta arvesse määruses sätestatud proportsionaalsuse nõuet, on Fiat nõustunud jaotama juurdepääsutasu pro rata kuu, päeva ja tunni kaupa hinnaga 3 eurot tund, 22 eurot päev ja 350 eurot kuu iga sõidukimargi puhul. Fiat on nõus kohustuste kehtivusaja jooksul säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja mitte tõstma tasu üle ELi keskmise inflatsioonimäära. |
| --- | --- |

(19)

Kohustustes on täpsustatud, et kõnealusele Fiati veebisaidile juurdepääsu eest võetava tasu struktuur põhineb selle CD-ROMi täispaketi aastatellimuse hinnal, mida Fiat edastab oma volitatud remonditöökodadele. Kõnealune hind on 3 356 eurot, lisaks 65 eurot varuosade kataloogi eest, millele lisandub igakuine 134 euro suurune tellimustasu uuenduste eest. Kuid et võtta arvesse määruses sätestatud proportsionaalsuse nõuet, on Fiat nõustunud jaotama juurdepääsutasu pro rata kuu, päeva ja tunni kaupa hinnaga 3 eurot tund, 22 eurot päev ja 350 eurot kuu iga sõidukimargi puhul. Fiat on nõus kohustuste kehtivusaja jooksul säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja mitte tõstma tasu üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

| (20) | Fiati kohustused ei piira niisuguste ühenduse või riikide õigusaktidega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega kohustatakse Fiati tegema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks rohkem tehnilisi andmeid ja/või millega kehtestatakse soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Fiati kohustused ei piira niisuguste ühenduse või riikide õigusaktidega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega kohustatakse Fiati tegema sõltumatutele ettevõtjatele kättesaadavaks rohkem tehnilisi andmeid ja/või millega kehtestatakse soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

| (21) | Fiat on kohustunud nõustuma vahendusmehhanismiga kui tehnilisi andmeid käsitlevate vaidluste lahendamise vahendiga, kui sõltumatu remonditöökoda või sõltumatute töökodade ühendus seda taotleb. Vahendusmenetlus toimub liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud poole registrijärgne kontor, vastavalt volitatud kohaliku vahenduskeskuse eeskirjadele. Vahendusmenetlus ei piira õigust esitada avaldus riigi pädevale kohtule. |
| --- | --- |

(21)

Fiat on kohustunud nõustuma vahendusmehhanismiga kui tehnilisi andmeid käsitlevate vaidluste lahendamise vahendiga, kui sõltumatu remonditöökoda või sõltumatute töökodade ühendus seda taotleb. Vahendusmenetlus toimub liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud poole registrijärgne kontor, vastavalt volitatud kohaliku vahenduskeskuse eeskirjadele. Vahendusmenetlus ei piira õigust esitada avaldus riigi pädevale kohtule.

| (22) | Otsuses leitakse, et komisjonil ei ole enam põhjust võtta meetmeid kõnealuste kohustuste suhtes. Kohustused on siduvad kuni 31. maini 2010. |
| --- | --- |

(22)

Otsuses leitakse, et komisjonil ei ole enam põhjust võtta meetmeid kõnealuste kohustuste suhtes. Kohustused on siduvad kuni 31. maini 2010.

| (23) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 9. juulil 2007. |
| --- | --- |

(23)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas oma pooldava arvamuse 9. juulil 2007.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1 Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollploki algseadistusi viisil, mis on vastuolus Fiati soovitatuga.

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/80

---

KOMISJONI OTSUS,

6. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2004/4/EÜ, millega lubatakse liikmesriikidel võtta ajutiselt Egiptuse suhtes erakorralisi meetmeid haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku takistamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5898 all)

(2007/842/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsuse 2004/4/EÜ (2) kohaselt ei või Egiptusest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid põhimõtteliselt ühendusse tuua. 2006/2007. impordihooajal on siiski lubatud kõnealuseid mugulaid kahjustajavabadest piirkondadest ja teatavatel eritingimustel ühendusse tuua. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsuse 2004/4/EÜ (2) kohaselt ei või Egiptusest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid põhimõtteliselt ühendusse tuua. 2006/2007. impordihooajal on siiski lubatud kõnealuseid mugulaid kahjustajavabadest piirkondadest ja teatavatel eritingimustel ühendusse tuua.

| (2) | 2006/2007. impordihooajal registreeriti üks haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leid. |
| --- | --- |

(2)

2006/2007. impordihooajal registreeriti üks haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leid.

| (3) | Egiptus on sellele leiule reageerinud rahuldaval viisil. Vastav piirkond on 2007/2008 impordihooaja kahjustajavabade piirkondade loetelust kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(3)

Egiptus on sellele leiule reageerinud rahuldaval viisil. Vastav piirkond on 2007/2008 impordihooaja kahjustajavabade piirkondade loetelust kõrvaldatud.

| (4) | Egiptuselt saadud teabe põhjal on komisjon välja selgitanud, et Solanum tuberosum L. mugulate ühendusse toomisel Egiptuse kahjustajavabadest piirkondadest ei ole kahjuri Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku ohtu, kui täidetakse teatavaid tingimusi. |
| --- | --- |

(4)

Egiptuselt saadud teabe põhjal on komisjon välja selgitanud, et Solanum tuberosum L. mugulate ühendusse toomisel Egiptuse kahjustajavabadest piirkondadest ei ole kahjuri Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith leviku ohtu, kui täidetakse teatavaid tingimusi.

| (5) | Seepärast tuleks 2007/2008. impordihooajal lubada ühendusse tuua Egiptuse kahjustajavabadest piirkondadest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks 2007/2008. impordihooajal lubada ühendusse tuua Egiptuse kahjustajavabadest piirkondadest pärit Solanum tuberosum L. mugulaid.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2004/4/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2004/4/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/4/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikli 2 lõikes 1 asendatakse aastaarvud „2006/2007” arvudega „2007/2008”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõikes 1 asendatakse aastaarvud „2006/2007” arvudega „2007/2008”.

| 2) | Artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. augustit 2007” kuupäevaga „31. augustit 2008”. |
| --- | --- |

2)

Artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. augustit 2007” kuupäevaga „31. augustit 2008”.

| 3) | Artiklis 7 asendatakse kuupäev „30. septembriks 2007” kuupäevaga „30. septembriks 2008”. |
| --- | --- |

3)

Artiklis 7 asendatakse kuupäev „30. septembriks 2007” kuupäevaga „30. septembriks 2008”.

| 4) | Lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkti b alapunktis iii asendatakse aastaarvud „2006/2007” arvudega „2007/2008”; |
| --- | --- | --- |

4)

Lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkti b alapunktis iii asendatakse aastaarvud „2006/2007” arvudega „2007/2008”;

| b) | punkti 1 alapunkti b alapunkti iii teises taandes asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2007” kuupäevaga „1. jaanuari 2008”; |
| --- | --- |

b)

punkti 1 alapunkti b alapunkti iii teises taandes asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2007” kuupäevaga „1. jaanuari 2008”;

| c) | punkti 1 alapunkti b alapunktis xii asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2007” kuupäevaga „1. jaanuari 2008”. |
| --- | --- |

c)

punkti 1 alapunkti b alapunktis xii asendatakse kuupäev „1. jaanuari 2007” kuupäevaga „1. jaanuari 2008”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 51).

1

(2)  ELT L 2, 6.1.2004, lk 50. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/749/EÜ (ELT L 302, 1.11.2006, lk 47).

2

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/81

---

KOMISJONI OTSUS,

11. detsember 2007,

millega kiidetakse heaks teatavate kolmandate riikide salmonella kontrolli programmid liigi Gallus gallus aretuskarjades vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2160/2003 ja muudetakse otsust 2006/696/EÜ seoses kodulindude ja haudemunade impordi suhtes kohaldatavate tervishoiunõuetega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6094 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/843/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (2) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks, (3) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aasta määrusega (EÜ) nr 2160/2003 kohta kehtestatakse nõuded salmonella kontrolli suhtes liikmesriikide erinevates kodulindude populatsioonides. Nõudeid kohaldatakse liikmesriikide suhtes alates nimetatud määruse I lisas toodud kuupäevadest, täpsemalt 18 kuud pärast salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärgi kehtestamist |
| --- | --- |

(1)

Aasta määrusega (EÜ) nr 2160/2003 kohta kehtestatakse nõuded salmonella kontrolli suhtes liikmesriikide erinevates kodulindude populatsioonides. Nõudeid kohaldatakse liikmesriikide suhtes alates nimetatud määruse I lisas toodud kuupäevadest, täpsemalt 18 kuud pärast salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärgi kehtestamist

| (2) | Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärki kohaldatakse liigi Gallus gallus aretuskarjade suhtes alates 1. juulist 2005 vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1003/2005, (4) munakanade suhtes alates 1. augustist 2006 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1168/2006 ja broilerite suhtes alates 1. juulist 2007 vastavalt määrusele (EÜ) nr 646/2007. (5) |
| --- | --- |

(2)

Salmonella esinemissageduse vähendamise eesmärki kohaldatakse liigi Gallus gallus aretuskarjade suhtes alates 1. juulist 2005 vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1003/2005, (4) munakanade suhtes alates 1. augustist 2006 vastavalt määrusele (EÜ) nr 1168/2006 ja broilerite suhtes alates 1. juulist 2007 vastavalt määrusele (EÜ) nr 646/2007. (5)

| (3) | Kanada, Iisrael, Tuneesia ja Ameerika Ühendriigid on esitanud komisjonile oma programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus tõulindude, nende haudemunade ja tõuaretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul. Kõnealused programmid pakuvad tagatisi, mis vastavad määruses (EÜ) nr 2160/2003 ettenähtud tagatistele ja seetõttu tuleks need programmid heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Kanada, Iisrael, Tuneesia ja Ameerika Ühendriigid on esitanud komisjonile oma programmid salmonella kontrolliks liigi Gallus gallus tõulindude, nende haudemunade ja tõuaretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude puhul. Kõnealused programmid pakuvad tagatisi, mis vastavad määruses (EÜ) nr 2160/2003 ettenähtud tagatistele ja seetõttu tuleks need programmid heaks kiita.

| (4) | Komisjoni 28. augusti 2006. aasta otsuses 2006/696/EÜ, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde, haudemune, ühepäevaseid tibusid, kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, mune ja munatooteid ning määratletud patogeenivabasid mune, ja kohaldatavad veterinaarsertifikaatide nõuded, ning muudetakse otsuseid 93/342/EMÜ, 2000/585/EÜ ja 2003/812/EÜ (6) käsitletakse sugu- ja produktiivlindude, haudemunade ja ühepäevaste tibude ühendusse importimist ja läbi ühenduse vedamist ning kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri, millest liikmesriikidel on lubatud asjaomaseid linde ja haudemune importida. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. augusti 2006. aasta otsuses 2006/696/EÜ, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde, haudemune, ühepäevaseid tibusid, kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, mune ja munatooteid ning määratletud patogeenivabasid mune, ja kohaldatavad veterinaarsertifikaatide nõuded, ning muudetakse otsuseid 93/342/EMÜ, 2000/585/EÜ ja 2003/812/EÜ (6) käsitletakse sugu- ja produktiivlindude, haudemunade ja ühepäevaste tibude ühendusse importimist ja läbi ühenduse vedamist ning kehtestatakse kolmandate riikide nimekiri, millest liikmesriikidel on lubatud asjaomaseid linde ja haudemune importida.

| (5) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 peavad kolmandad riigid, kes soovivad lülituda või jääda niisuguste ühenduse õigusaktides sätestatud kolmandate riikide loeteludesse, millest liikmesriigid võivad importida nimetatud määrusega hõlmatud asjaomaseid linde ja haudemune, esitama komisjonile programmi, mis on samaväärne liikmesriikide kehtestatavate salmonella kontrolli programmidega, ning komisjon peab selle heaks kiitma. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 peavad kolmandad riigid, kes soovivad lülituda või jääda niisuguste ühenduse õigusaktides sätestatud kolmandate riikide loeteludesse, millest liikmesriigid võivad importida nimetatud määrusega hõlmatud asjaomaseid linde ja haudemune, esitama komisjonile programmi, mis on samaväärne liikmesriikide kehtestatavate salmonella kontrolli programmidega, ning komisjon peab selle heaks kiitma.

| (6) | Programmide heakskiidu tulemusena jäävad Kanada, Iisrael, Tuneesia ja Ameerika Ühendriigid otsusega 2006/696/EÜ kehtestatud kolmandate riikide loetellu, millest liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugulinde, haudemune ja aretuseks ettenähtud ühepäevaseid tibusid. |
| --- | --- |

(6)

Programmide heakskiidu tulemusena jäävad Kanada, Iisrael, Tuneesia ja Ameerika Ühendriigid otsusega 2006/696/EÜ kehtestatud kolmandate riikide loetellu, millest liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugulinde, haudemune ja aretuseks ettenähtud ühepäevaseid tibusid.

| (7) | Teatavad muud kolmandad riigid, mis on praegu otsuses 2006/696/EÜ loetletud, ei ole veel komisjonile salmonella kontrolli programmi esitanud. Kuna ühenduses kohaldatakse juba nõudeid liigi Gallus gallus sugulindude, haudemunade ja aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude suhtes, ei tohiks nimetatud lindude ja munade importi kõnealustest kolmandatest riikidest enam lubada. Otsuse 2006/696/EÜ I lisa 1. osas esitatud kolmandate riikide või nende osade loetelu tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Teatavad muud kolmandad riigid, mis on praegu otsuses 2006/696/EÜ loetletud, ei ole veel komisjonile salmonella kontrolli programmi esitanud. Kuna ühenduses kohaldatakse juba nõudeid liigi Gallus gallus sugulindude, haudemunade ja aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude suhtes, ei tohiks nimetatud lindude ja munade importi kõnealustest kolmandatest riikidest enam lubada. Otsuse 2006/696/EÜ I lisa 1. osas esitatud kolmandate riikide või nende osade loetelu tuleks vastavalt muuta.

| (8) | Ühenduse nõuetega samaväärsete tagatiste esitamiseks peavad kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlinde, haudemune ja ühepäevaseid tibusid, kinnitama, et päritolukarja suhtes on kohaldatud salmonella kontrolli programmi ja et karja on kontrollitud inimese terviseohutuse seisukohalt oluliste salmonella serotüüpide suhtes niipea, kui nõudeid kohaldatakse ühenduse erinevate kodulindude populatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(8)

Ühenduse nõuetega samaväärsete tagatiste esitamiseks peavad kolmandad riigid, kust liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlinde, haudemune ja ühepäevaseid tibusid, kinnitama, et päritolukarja suhtes on kohaldatud salmonella kontrolli programmi ja et karja on kontrollitud inimese terviseohutuse seisukohalt oluliste salmonella serotüüpide suhtes niipea, kui nõudeid kohaldatakse ühenduse erinevate kodulindude populatsioonide suhtes.

| (9) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 ei tohi alates 1. jaanuarist 2007 kasutada ühenduses liigi Gallus gallus karju tõuaretuseks ja nende mune haudemunadena, kui nad on nakatunud Salmonella Enteritidis’e ja/või Salmonella Typhimurium’iga. Seetõttu tuleb sugulindude, aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja haudemunade importi ühendusse lubada üksnes siis, kui päritolukarja on kontrollitud ja nad ei ole nakatunud Salmonella Enteritidise või Salmonella Typhimurium’iga. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 ei tohi alates 1. jaanuarist 2007 kasutada ühenduses liigi Gallus gallus karju tõuaretuseks ja nende mune haudemunadena, kui nad on nakatunud Salmonella Enteritidis’e ja/või Salmonella Typhimurium’iga. Seetõttu tuleb sugulindude, aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja haudemunade importi ühendusse lubada üksnes siis, kui päritolukarja on kontrollitud ja nad ei ole nakatunud Salmonella Enteritidise või Salmonella Typhimurium’iga.

| (10) | Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määrust nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonellatõrje programmide raames (7) kehtestatakse teatavad eeskirjad antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise kohta komisjoni poolt vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 heaks kiidetud riiklike kontrolliprogrammide raames. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 1. augusti 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1177/2006, millega rakendatakse Euroopa parlamendi ja nõukogu määrust nr 2160/2003 seoses konkreetsete tõrjemeetodite kasutamise nõuetega riiklike salmonellatõrje programmide raames (7) kehtestatakse teatavad eeskirjad antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise kohta komisjoni poolt vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 heaks kiidetud riiklike kontrolliprogrammide raames.

| (11) | Kolmandad riigid, millest liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlinde, haudemune ja ühepäevaseid tibusid, peavad kinnitama, et määrusega (EÜ) nr 1177/2006 kehtestatud konkreetseid nõudeid antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise kohta on kohaldatud niipea, kui nõudeid kohaldatakse ühenduse erinevate kodulindude populatsioonide suhtes. Kui ühepäevaste tibude puhul on antimikroobikume kasutatud muul eesmärgil kui salmonella kontrolliks, tuleb see märkida sertifikaadil, kuna selline kasutusviis võib mõjutada impordi korral läbiviidavat testimist salmonella suhtes. |
| --- | --- |

(11)

Kolmandad riigid, millest liikmesriikidel on lubatud importida liigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlinde, haudemune ja ühepäevaseid tibusid, peavad kinnitama, et määrusega (EÜ) nr 1177/2006 kehtestatud konkreetseid nõudeid antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamise kohta on kohaldatud niipea, kui nõudeid kohaldatakse ühenduse erinevate kodulindude populatsioonide suhtes. Kui ühepäevaste tibude puhul on antimikroobikume kasutatud muul eesmärgil kui salmonella kontrolliks, tuleb see märkida sertifikaadil, kuna selline kasutusviis võib mõjutada impordi korral läbiviidavat testimist salmonella suhtes.

| (12) | Seetõttu tuleks otsuses 2006/696/EÜ sätestatud sugu- ja produktiivlindude, ühepäevaste tibude ja haudemunade impordiks vajalike veterinaarsertifikaatide näidiseid vastavalt muuta. Et vältida edaspidist veterinaarsertifikaatide näidiste muutmist ajal, mil määruse (EÜ) nr 2160/2003 importi käsitlevaid sätteid hakatakse kohaldama produktiivlindude ja muuks kui aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude suhtes, tuleks muuta ka nende lindude impordi suhtes kohaldatavaid veterinaarsertifikaate ning selgelt näidata, millal neid muudatusi erinevate kodulindude populatsioonide suhtes kohaldatakse. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks otsuses 2006/696/EÜ sätestatud sugu- ja produktiivlindude, ühepäevaste tibude ja haudemunade impordiks vajalike veterinaarsertifikaatide näidiseid vastavalt muuta. Et vältida edaspidist veterinaarsertifikaatide näidiste muutmist ajal, mil määruse (EÜ) nr 2160/2003 importi käsitlevaid sätteid hakatakse kohaldama produktiivlindude ja muuks kui aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude suhtes, tuleks muuta ka nende lindude impordi suhtes kohaldatavaid veterinaarsertifikaate ning selgelt näidata, millal neid muudatusi erinevate kodulindude populatsioonide suhtes kohaldatakse.

| (13) | Bulgaaria ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Alates nimetatud kuupäevast kohaldatakse nende uute liikmesriikide suhtes otsuses 2006/696/EÜ kehtestatud sätteid ühendusesisese kaubanduse kohta. Bulgaaria ja Rumeenia tuleks seega välja jätta otsuse 2006/696/EÜ I ja II lisa 1. osas esitatud kolmandate riikide loetelust, millest liikmesriikidel on lubatud importida. |
| --- | --- |

(13)

Bulgaaria ja Rumeenia ühinesid Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007. Alates nimetatud kuupäevast kohaldatakse nende uute liikmesriikide suhtes otsuses 2006/696/EÜ kehtestatud sätteid ühendusesisese kaubanduse kohta. Bulgaaria ja Rumeenia tuleks seega välja jätta otsuse 2006/696/EÜ I ja II lisa 1. osas esitatud kolmandate riikide loetelust, millest liikmesriikidel on lubatud importida.

| (14) | Kaubanduse katkemise vältimiseks tuleks lubada vastavalt otsusele 2006/696/EÜ väljastatud kehtiva sõnastusega veterinaarsertifikaate 60päevase ajavahemiku jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva. |
| --- | --- |

(14)

Kaubanduse katkemise vältimiseks tuleks lubada vastavalt otsusele 2006/696/EÜ väljastatud kehtiva sõnastusega veterinaarsertifikaate 60päevase ajavahemiku jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

| (15) | Kuid selleks, et vältida edaspidist veterinaarsertifikaatide näidiste muutmist ajal, mil määruse (EÜ) nr 2160/2003 importi käsitlevaid sätteid hakatakse kohaldama ka liigi Gallus gallus munakanade ja broilerite suhtes, tuleks muuta ka nende lindude impordi suhtes kohaldatavaid veterinaarsertifikaate ning selgelt näidata, millal neid muudatusi erinevate populatsioonide suhtes kohaldatakse. Kõnealuste muudatuste kohaldamise kuupäeva tuleks seetõttu vastavalt vajadusele edasi lükata. |
| --- | --- |

(15)

Kuid selleks, et vältida edaspidist veterinaarsertifikaatide näidiste muutmist ajal, mil määruse (EÜ) nr 2160/2003 importi käsitlevaid sätteid hakatakse kohaldama ka liigi Gallus gallus munakanade ja broilerite suhtes, tuleks muuta ka nende lindude impordi suhtes kohaldatavaid veterinaarsertifikaate ning selgelt näidata, millal neid muudatusi erinevate populatsioonide suhtes kohaldatakse. Kõnealuste muudatuste kohaldamise kuupäeva tuleks seetõttu vastavalt vajadusele edasi lükata.

| (16) | Seetõttu tuleks otsust 2006/696/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks otsust 2006/696/EÜ vastavalt muuta.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kanada, Iisraeli, Tuneesia ja Ameerika Ühendriikide poolt määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 10 lõike 1 kohaselt esitatud salmonella kontrolli programmid aretuseks ettenähtud kanakarjade puhul kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Otsuse 2006/696/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 3

Muude kui silerinnaliste sugu- ja produktiivlindude, muude kui silerinnaliste kodulindude ühepäevaste tibude ja muude kui silerinnaliste kodulindude haudemunade partiisid, mille kohta on väljastatud veterinaarsertifikaat vastavalt otsusele 2006/696/EÜ versioonis, mida kohaldati enne käeoleva otsuse jõustumist, võib ühendusse importida 60 päeva jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 15. veebruarist 2008.

Otsuse 2006/696/EÜ I lisas (mida on muudetud käesoleva otsusega) sätestatud muude kui silerinnaliste sugu- ja produktiivlindude veterinaarsertifikaadi näidise punkti II.2.5 ja muude kui silerinnaliste kodulindude ühepäevaste tibude veterinaarsertifikaadi näidise punkti II 2.4 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009, kui tootmiseks ettenähtud linnud või ühepäevased tibud on ette nähtud ainult liha tootmiseks.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. detsember 2007.

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1237/2007 (ELT L 280, 24.10.2007, lk 5).

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55; parandatud versioon ELT L 226, 25.6.2004, lk 22. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1243/2007 (ELT L 281, 25.10.2007, lk 8).

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206; parandatud versioon ELT L 226, 25.6.2004, lk 83. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1168/2006 (ELT L 211, 1.8.2006, lk 4).

4

(5)  ELT L 151, 13.6.2007, lk 21.

5

(6)  ELT L 295, 25.10.2006, lk 1. Otsus on muudetud määrsega (EÜ) nr 1237/2007.

6

(7)  ELT L 212, 2.8.2006, lk 3.

7

---

LISA

| (1) | Otsuse 2006/696/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | osa asendatakse järgmisega:
  „1.   osa
  Kolmandate riikide ja nende osade loetelu (1)











  Riik | Territooriumi kood | Territooriumi kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | Lisatagatised |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| AR – Argentina | AR-0 | | SPF | | |
| AU – Austraalia | AU-0 | | BPP, DOC, HEP, SPF, SRP | | A |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| BR – Brasiilia | BR-0 | | SPF | | |
| BR-1 | Järgmised osariigid: Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | A |
| BR-2 | Järgmised osariigid: Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul | BPR, DOR, HER, SRA | | |
| BW – Botswana | BW-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| CA – Kanada | CA-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP | IV | |
| CH – Šveits | CH-0 | | (2) | | |
| CL – Tšiili | CL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| HR – Horvaatia | HR-0 | | BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| GL – Gröönimaa | GL-0 | | SPF | | |
| IL – Iisrael | IL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP | IV | |
| IS – Island | IS-0 | | SPF | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | | SPF | | |
| MX – Mehhiko | MX-0 | | SPF | | |
| NA – Namiibia | NA-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| NZ – Uus-Meremaa | NZ-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| PM – | St Pierre ja Miquelon |

(1)

Otsuse 2006/696/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

osa asendatakse järgmisega:

„1.   osa

Kolmandate riikide ja nende osade loetelu (1)

Riik

Territooriumi kood

Territooriumi kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Näidis(ed)

Lisatagatised

1

2

3

4

5

6

AR – Argentina

AR-0

SPF

AU – Austraalia

AU-0

BPP, DOC, HEP, SPF, SRP

A

BPR

I

DOR

II

HER

III

BR – Brasiilia

BR-0

SPF

BR-1

Järgmised osariigid: Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

A

BR-2

Järgmised osariigid: Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul

BPR, DOR, HER, SRA

BW – Botswana

BW-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

CA – Kanada

CA-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP

IV

CH – Šveits

CH-0

(2)

CL – Tšiili

CL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

HR – Horvaatia

HR-0

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

GL – Gröönimaa

GL-0

SPF

IL – Iisrael

IL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP

IV

IS – Island

IS-0

SPF

MG – Madagaskar

MG-0

SPF

MX – Mehhiko

MX-0

SPF

NA – Namiibia

NA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

PM –

St Pierre ja Miquelon

PM-0

SPF

TH – Tai

TH-0

SPF

TN – Tuneesia

TN-0

DOR, BPR, BPP, HER, SPF

IV

TR – Türgi

TR-0

SPF

| US – | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

US –

Ameerika Ühendriigid

US-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

IV

UY – Uruguay

UY-0

SPF

ZA – Lõuna-Aafrika

ZA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  i) | jaosse alapealkirjaga „Lisatagatised” lisatakse järgmine tekst:






  „„IV” | Salmonella kontrolli käsitlevatele ELi sätetele vastavad asjakohased tagatised on liigi Gallus gallus sugulindude, liigi Gallus gallus aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja liigi Gallus gallus haudemunade puhul esitatud ja nende kohta antakse välja sertifikaat vastavalt näidistele BPP, DOC ja HEP.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

i)

jaosse alapealkirjaga „Lisatagatised” lisatakse järgmine tekst:

„„IV”

Salmonella kontrolli käsitlevatele ELi sätetele vastavad asjakohased tagatised on liigi Gallus gallus sugulindude, liigi Gallus gallus aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja liigi Gallus gallus haudemunade puhul esitatud ja nende kohta antakse välja sertifikaat vastavalt näidistele BPP, DOC ja HEP.”

| ii) | pärast jagu alapealkirjaga „Lisatagatised” lisatakse järgmine jagu:
  „Eritingimused:






  „A” | Liigi Gallus gallus sugulindude, liigi Gallus gallus aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja liigi Gallus gallus haudemunade import ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud salmonella kontrolli programmi.” |
| --- | --- | --- |

ii)

pärast jagu alapealkirjaga „Lisatagatised” lisatakse järgmine jagu:

„Eritingimused:

„A”

Liigi Gallus gallus sugulindude, liigi Gallus gallus aretuseks ettenähtud ühepäevaste tibude ja liigi Gallus gallus haudemunade import ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud salmonella kontrolli programmi.”

| iii) | veterinaarsertifikaadi näidis sugu- ja produktiivlindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (BPP), asendatakse järgmisega:
  „Veterinaarsertifikaadi näidis sugu- ja produktiivlindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (BPP) |
| --- | --- |

iii)

veterinaarsertifikaadi näidis sugu- ja produktiivlindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (BPP), asendatakse järgmisega:

„Veterinaarsertifikaadi näidis sugu- ja produktiivlindude jaoks, v.a silerinnalised linnud (BPP)

Image

Image

Image

Image

| iv) | veterinaarsertifikaadi näidis ühepäevaste tibude jaoks, v.a silerinnalised linnud (DOC), asendatakse järgmisega:
  „Veterinaarsertifikaadi näidis ühepäevaste tibude jaoks, v. a silerinnalised linnud (DOC) |
| --- | --- |

iv)

veterinaarsertifikaadi näidis ühepäevaste tibude jaoks, v.a silerinnalised linnud (DOC), asendatakse järgmisega:

„Veterinaarsertifikaadi näidis ühepäevaste tibude jaoks, v. a silerinnalised linnud (DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

| v) | Veterinaarsertifikaadi näidis muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade jaoks (HEP), asendatakse järgmisega:
  „Veterinaarsertifikaadi näidis muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade jaoks (HEP) |
| --- | --- |

v)

Veterinaarsertifikaadi näidis muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade jaoks (HEP), asendatakse järgmisega:

„Veterinaarsertifikaadi näidis muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade jaoks (HEP)

Image

Image

Image

Image

| (2) | Otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osa kirjed Bulgaaria ja Rumeenia kohta jäetakse välja. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2006/696/EÜ II lisa 1. osa kirjed Bulgaaria ja Rumeenia kohta jäetakse välja.

---

(1)  Ilma et see piiraks sertifitseerimise erinõudeid, mis on sätestatud kolmandate riikidega sõlmitud asjakohastes ühenduse lepingutes.

(2)  Sertifikaadid vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppele (EÜT L 114, 30.4.2002, lk 132).”

---

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/101

---

KOMISJONI OTSUS,

17. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6702 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/844/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ) (3) sätestatakse teatavad kaitsemeetmed, mida tuleb rakendada, et vältida selle haiguse levikut, sealhulgas A- ja B-piirkonna kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Saksamaa on teavitanud komisjoni alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust ühes koduses linnukasvatuses oma territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on teavitanud komisjoni alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripi puhangust ühes koduses linnukasvatuses oma territooriumil ja võtnud otsuses 2006/415/EÜ sätestatud asjakohased meetmed, kehtestades muu hulgas A- ja B-piirkonna kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 4.

| (3) | Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Saksamaa A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib kinnitada Saksamaa A- ja B-piirkonnad ning kehtestada kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel koosolekul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisas esitatud tekstile.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33); parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/816/EÜ (ELT L 326, 12.12.2007, lk 32).

3

---

LISA

Otsuse 2006/415/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | A ossa lisatakse järgmine tekst:









  „ISO Riigikood | Liikmesriik | A piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | 10 km tsoon haiguskolde ümber Großwoltersdorfi vallas, k.a kõik järgmised vallad osaliselt või tervikuna: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |

1.

A ossa lisatakse järgmine tekst:

„ISO Riigikood

Liikmesriik

A piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

10 km tsoon haiguskolde ümber Großwoltersdorfi vallas, k.a kõik järgmised vallad osaliselt või tervikuna:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

15.1.2008”

| 2. | B ossa lisatakse järgmine tekst:









  „ISO Riigikood | Liikmesriik | B piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| DE | SAKSAMAA | | Vallad: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |

2.

B ossa lisatakse järgmine tekst:

„ISO Riigikood

Liikmesriik

B piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev; artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

DE

SAKSAMAA

Vallad:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| --- | --- |

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

15.1.2008”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/103 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/103

---

NÕUKOGU OTSUS 2007/845/JSK,

6. detsember 2007,

mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Austria Vabariigi ja Soome Vabariigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piiriülese organiseeritud kuritegevuse põhiline motiiv on rahaline kasu. Rahaline kasu stimuleerib toime panema uut kuritegu veelgi suurema kasu saamiseks. Seega peaks õiguskaitseasutustel olema vajalikud oskused kriminaalse tegevusega seotud raha liikumise uurimiseks ja analüüsimiseks. Tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu peavad Euroopa Liidu liikmesriigid omavahel kiiresti vahetama kuritegelikul teel saadud tulu ja kurjategijatele kuuluva muu vara jälitamiseks ja arestimiseks vajalikku teavet. |
| --- | --- |

(1)

Piiriülese organiseeritud kuritegevuse põhiline motiiv on rahaline kasu. Rahaline kasu stimuleerib toime panema uut kuritegu veelgi suurema kasu saamiseks. Seega peaks õiguskaitseasutustel olema vajalikud oskused kriminaalse tegevusega seotud raha liikumise uurimiseks ja analüüsimiseks. Tõhusaks võitluseks organiseeritud kuritegevuse vastu peavad Euroopa Liidu liikmesriigid omavahel kiiresti vahetama kuritegelikul teel saadud tulu ja kurjategijatele kuuluva muu vara jälitamiseks ja arestimiseks vajalikku teavet.

| (2) | Nõukogu võttis vastu 22. juuli 2003. aasta raamotsuse 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (2) ja 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist. (3) Nendes raamotsustes käsitletakse kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö teatavaid aspekte kuritegelikul teel saadud tulu, kuriteovahendite ja kuritegevusega seotud muu vara arestimise ja konfiskeerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis vastu 22. juuli 2003. aasta raamotsuse 2003/577/JSK vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (2) ja 24. veebruari 2005. aasta raamotsuse 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist. (3) Nendes raamotsustes käsitletakse kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö teatavaid aspekte kuritegelikul teel saadud tulu, kuriteovahendite ja kuritegevusega seotud muu vara arestimise ja konfiskeerimise valdkonnas.

| (3) | Vajalik on tihe koostöö liikmesriikide asjaomaste asutuste vahel, mis tegelevad ebaseadusliku tulu ja konfiskeerimisele kuuluva muu vara jälitamisega, samuti oleks vaja võimaldada nende asutuste vahelist otsest teabevahetust. |
| --- | --- |

(3)

Vajalik on tihe koostöö liikmesriikide asjaomaste asutuste vahel, mis tegelevad ebaseadusliku tulu ja konfiskeerimisele kuuluva muu vara jälitamisega, samuti oleks vaja võimaldada nende asutuste vahelist otsest teabevahetust.

| (4) | Selleks peaksid liikmesriikides olema riiklikud kriminaaltulu jälitamise talitused, kellel on pädevus nimetatud valdkondades, ning liikmesriigid peaksid tagama talitustevahelise kiire teabevahetuse. |
| --- | --- |

(4)

Selleks peaksid liikmesriikides olema riiklikud kriminaaltulu jälitamise talitused, kellel on pädevus nimetatud valdkondades, ning liikmesriigid peaksid tagama talitustevahelise kiire teabevahetuse.

| (5) | 22.–23. septembril 2004 Haagis Austria, Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi loodud kriminaaltulu jälitamisega tegelevate ametiasutuste vaheline Camdeni võrk (CARIN) juba kujutabki endast selle valdkonna töötajate ja ekspertide ülemaailmset võrku, mille eesmärk on edendada kuritegelikul teel saadud tulu ja kuritegevusega seotud muu vara piiriülese tuvastamise, blokeerimise, arestimise ja konfiskeerimise meetodite ja tehnikate vastastikust tundmaõppimist. Käesolev otsus peaks täiendama CARINit, olles õiguslikuks aluseks kõikide liikmesriikide kriminaaltulu jälitamise talituste vahelisele teabevahetusele. |
| --- | --- |

(5)

22.–23. septembril 2004 Haagis Austria, Belgia, Saksamaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi loodud kriminaaltulu jälitamisega tegelevate ametiasutuste vaheline Camdeni võrk (CARIN) juba kujutabki endast selle valdkonna töötajate ja ekspertide ülemaailmset võrku, mille eesmärk on edendada kuritegelikul teel saadud tulu ja kuritegevusega seotud muu vara piiriülese tuvastamise, blokeerimise, arestimise ja konfiskeerimise meetodite ja tehnikate vastastikust tundmaõppimist. Käesolev otsus peaks täiendama CARINit, olles õiguslikuks aluseks kõikide liikmesriikide kriminaaltulu jälitamise talituste vahelisele teabevahetusele.

| (6) | Oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Haagi programm: järgmise viie aasta kümme prioriteeti” soovitas komisjon tugevdada vahendeid, mille abil tegeleda organiseeritud kuritegevuse finantsaspektidega, ja muu hulgas edendada kuritegelikul teel saadud varaga tegelevate teabeüksuste asutamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Oma teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Haagi programm: järgmise viie aasta kümme prioriteeti” soovitas komisjon tugevdada vahendeid, mille abil tegeleda organiseeritud kuritegevuse finantsaspektidega, ja muu hulgas edendada kuritegelikul teel saadud varaga tegelevate teabeüksuste asutamist liikmesriikides.

| (7) | Koostöö kriminaaltulu jälitamise talituste vahel ning kriminaaltulu jälitamise talituste ja teiste asutuste vahel, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise ja uurimise hõlbustamine, peaks toimuma nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta) (4) sätestatud menetluste ja tähtaegade alusel, kaasa arvatud seal toodud keeldumise põhjused. |
| --- | --- |

(7)

Koostöö kriminaaltulu jälitamise talituste vahel ning kriminaaltulu jälitamise talituste ja teiste asutuste vahel, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise ja uurimise hõlbustamine, peaks toimuma nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsuses 2006/960/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta) (4) sätestatud menetluste ja tähtaegade alusel, kaasa arvatud seal toodud keeldumise põhjused.

| (8) | Käesolev otsus ei tohiks piirata nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsuses 2000/642/JSK (liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel) (5) kindlaks määratud koostöö korda, |
| --- | --- |

(8)

Käesolev otsus ei tohiks piirata nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsuses 2000/642/JSK (liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel) (5) kindlaks määratud koostöö korda,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kriminaaltulu jälitamise talitused

1.   Iga liikmesriik loob või määrab riikliku kriminaaltulu jälitamise talituse eesmärgiga hõlbustada kuritegelikul teel saadud tulu ja kuritegevusega seotud muu vara jälitamist ja tuvastamist, mille kohta pädev õigusasutus võib kriminaalmenetluse või, sellises ulatuses nagu asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel on võimalik, tsiviilmenetluse käigus teha blokeerimis-, arestimis- või konfiskeerimisotsuse.

2.   Ilma et see piiraks lõiget 1, võivad liikmesriigid kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega luua või määrata kaks kriminaalse tulu jälitamise talitust. Kui liikmesriigis on rohkem kui kaks asutust, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu jälitamise ja tuvastamise hõlbustamine, määrab ta maksimaalselt kaks oma kriminaaltulu jälitamise talitustest kontaktpunktideks.

3.   Liikmesriigid annavad teada asutused, mis on riiklikud kriminaaltulu jälitamise talitused käesoleva artikli tähenduses. Nad edastavad selle teabe ja mis tahes hilisemad muudatused kirjalikult nõukogu peasekretariaadile. See teatamine ei välista teistel asutustel, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu jälitamise ja tuvastamise hõlbustamine, vahetada artiklite 3 ja 4 alusel teavet teise liikmesriigi kriminaaltulu jälitamise talitusega.

Artikkel 2

Kriminaaltulu jälitamise talituste vaheline koostöö

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende kriminaaltulu jälitamise talitused teevad omavahel koostööd artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärgil, vahetades teavet ja parimaid tavasid nii teabetaotluse alusel kui omal algatusel.

2.   Liikmesriigid tagavad, et seda koostööd ei takista nende kriminaaltulu jälitamise talituste staatus siseriiklike õigusaktide kohaselt, olenemata sellest, kas talitused kuuluvad haldus-, õiguskaitse- või õigusasutuste juurde.

Artikkel 3

Kriminaaltulu jälitamise talituste vaheline teabevahetus taotluse alusel

1.   Liikmesriigi kriminaaltulu jälitamise talitus või teised asutused, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise ja uurimise hõlbustamine, võivad esitada taotluse teise liikmesriigi kriminaaltulu jälitamise talitusele artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärgil teabe saamiseks. Selleks järgivad nad raamotsust 2006/960/JSK ja selle rakendamiseks vastu võetud eeskirju.

2.   Raamotsuses 2006/960/JSK ette nähtud vormi täitmisel märgib taotlust esitav kriminaaltulu jälitamise talitus taotluse eesmärgi ja põhjused ning menetluse laadi. Samuti esitab ta üksikasjaliku teabe jälgitava või otsitava vara kohta (pangakontod, kinnisvara, autod, jahtlaevad ja muud kõrget väärtust omavad objektid) ja/või asjaga oletatavasti seotud füüsiliste või juriidiliste isikute kohta (nt nimi, aadress, sünnikuupäev ja -koht, registrisse kandmise kuupäev, osanikud, ettevõtte asukoht). See üksikasjalik teave on nii täpne kui võimalik.

Artikkel 4

Kriminaaltulu jälitamise talituste vaheline omaalgatuslik teabevahetus

1.   Kriminaaltulu jälitamise talitused ja teised asutused, mille ülesanne on kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise ja uurimise hõlbustamine, võivad kohaldatavate siseriiklike õigusaktide piires ja ilma eelneva taotluseta vahetada teavet, mida nende hinnangul on teisel kriminaaltulu jälituse talitusel vaja artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärgile vastavate ülesannete täitmiseks.

2.   Käesoleva artikli alusel toimuva teabevahetuse suhtes kohaldatakse artiklit 3 mutatis mutandis.

Artikkel 5

Andmekaitse

1.   Kõik liikmesriigid tagavad, et käesolevas otsuses sätestatud teabevahetuse menetluse raames kohaldatakse kehtestatud andmekaitse eeskirju.

2.   Käesoleva otsuse kohaselt otse või kahepoolselt vahetatud teabe suhtes kohaldatakse teabe saanud liikmesriigi siseriiklikke andmekaitsesätteid, kui teabe suhtes kohaldatakse samu andmekaitse eeskirju, mis teabe saanud liikmesriigis kogutud teabe või jälitusteabe puhul. Käesoleva otsuse kohaldamisel töödeldavaid isikuandmeid kaitstakse vastavalt Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile isiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel ja selle konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokollile (nende liikmesriikide puhul, kes on selle ratifitseerinud) seoses järelevalveasutustega ja andmete liikumisega üle piiri. Käesoleva otsuse alusel saadud isikuandmeid käsitledes peaksid õiguskaitseasutused arvestama ka isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas reguleeriva Euroopa Nõukogu soovituses R(87) 15 sätestatud põhimõtetega.

Artikkel 6

Parimate tavade vahetamine

Liikmesriigid tagavad, et kriminaaltulu jälitamise talitused vahetavad omavahel parimaid tavasid selles osas, kuidas tõhustada liikmesriikide tegevust kuritegelikul teel saadud tulu ja kuritegevusega seotud muu sellise vara tuvastamisel ja jälitamisel, mille kohta pädev õigusasutus võib teha blokeerimis-, arestimis- või konfiskeerimisotsuse.

Artikkel 7

Seos kehtiva koostöökorraga

Käesolev otsus ei piira kohustusi, mis tulenevad vastastikust õigusabi ja otsuste vastastikust tunnustamist kriminaalasjades käsitlevatest Euroopa Liidu õigusaktidest, vastastikust õigusabi käsitlevatest liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistest kahepoolsetest ja mitmepoolsetest kokkulepetest ja kordadest ning otsusest 2000/642/JSK ja raamotsusest 2006/960/JSK.

Artikkel 8

Rakendamine

1.   Liikmesriigid tagavad käesoleva otsuse sätetele vastava täieliku koostöö võime 18. detsembriks 2008. Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile oma siseriikliku õiguse mis tahes selliste sätete teksti, mis võimaldavad neil täita käesolevast otsusest tulenevaid kohustusi.

2.   Kuni liikmesriigid ei ole raamotsust 2006/960/JSK veel rakendanud, käsitatakse käesolevas otsuses toodud viiteid selle raamotsusele viidetena liikmesriikide vahelises politseikoostöös kohaldatavatele vahenditele.

3.   Nõukogu hindab käesoleva otsuse järgimist liikmesriikide poolt komisjoni koostatud aruande alusel 18. detsembriks 2010.

Artikkel 9

Kohaldamine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  12 detsembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

2

(3)  ELT L 68, 15.3.2005, lk 49.

3

(4)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

4

(5)  EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4.

5

---

Parandused

| 18.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 332/106

---

Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007 (millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 15, 20. jaanuar 2007
  )

Leheküljel 18, VIII peatüki pealkiri

asendatakse

„ERISÄTTED NEAFCI REGULEERIMISPIIRKONNAS ...”

järgmisega:

„ERISÄTTED NEAFCI KONVENTSIOONI PIIRKONNAS ...”

Leheküljel 18 artiklis 49

asendatakse

„... NEAFCi reguleerimispiirkonnas kolmanda riigi kalalaevade püütud ...”

järgmisega:

„... NEAFCi konventsiooni piirkonnas kolmanda riigi kalalaevade püütud ...”

Leheküljel 19 artikli 52 lõikes 3 ja artikli 54 lõikes 2

asendatakse

„... NEAFCi reguleerimispiirkonnas.”

järgmisega:

„... NEAFCi konventsiooni piirkonnas.”

Leheküljel 26 artikli 75 tabeli parempoolse veeru päises

asendatakse

„Kogupüük (Mt)”

järgmisega:

„Kogupüük (tonnides)”

Leheküljel 48 IA lisas, liik: Soomuskammeljad Lepidorhombus spp., vöönd: VIIIc, IX ja X

asendatakse

„Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 ...”

järgmisega:

„Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ...”

Leheküljel 51 IA lisa, liik: Merikuratlased Lophiidae, vöönd: VIIIc, IX ja X

asendatakse

„Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 ...”

järgmisega:

„Vöönd: VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ...”

Leheküljel 57 IA lisas, Liik: Merlang Merlangius merlangus, vöönd: IX ja X

asendatakse

„Vöönd: IX ja X; CECAF 31.1.1 ...”

järgmisega:

„Vöönd: IX ja X; CECAF 34.1.1 ...”

Leheküljel 85 IA lisas, liik: Kilu Sprattus sprattus, vöönd: VIId ja VIIe

asendatakse

| „EÜ | 6 144 |
| --- | --- |
| TAC | 6 144” |

„EÜ

6 144

TAC

6 144”

järgmisega:

| „EÜ | 6 145 |
| --- | --- |
| TAC | 6 145” |

„EÜ

6 145

TAC

6 145”

Leheküljel 98 IB lisas, liik: Põhja-Atlandi süsikas e saida Pollachius virens, vöönd: Fääri saarte veed vööndis Vb

Pollachius virens

asendatakse

| „Prantsusmaa | 1 630” |
| --- | --- |

„Prantsusmaa

1 630”

järgmisega:

| „Prantsusmaa | 1 632” |
| --- | --- |

„Prantsusmaa

1 632”

Leheküljel 103 IB lisas, liik: Meriahven Sebastes spp., vöönd: Vb Fääri saarte veed

Sebastes

asendatakse

| „Saksamaa | 2 083” |
| --- | --- |

„Saksamaa

2 083”

järgmisega:

| „Saksamaa | 2 084” |
| --- | --- |

„Saksamaa

2 084”

Leheküljel 121 IIA lisa lõike 8.1 punktis b

asendatakse

„... ja homaar vähemalt 70 %.”

järgmisega:

„... ja norra salehomaar vähemalt 70 %.”

Leheküljel 125 IIA lisa lõike 13 I tabelis viimane kirje veerus „Nimetus”

asendatakse

„Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on >120 mm; ...”

järgmisega:

„Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥120 mm; ...”

Leheküljel 126 IIA lisa lõike 13 I tabeli viimane kirje esimeses veerus

asendatakse

„c.iii”

järgmisega:

„c.iv”

Leheküljel 156 IIIA lisa lõike 8.2 punkti b teine alapunkt

asendatakse

| „ii) | on ehitatud vastavalt käesolevas lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele.” |
| --- | --- |

„ii)

on ehitatud vastavalt käesolevas lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele.”

järgmisega:

| „ii) | on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002 määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed tursavarude taastamiseks Iiri merel) lisa jaotises CIE VIIa esitatud tehnilistele üksikasjadele.” |
| --- | --- |

„ii)

on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002 määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed tursavarude taastamiseks Iiri merel) lisa jaotises CIE VIIa esitatud tehnilistele üksikasjadele.”

Leheküljel 157 IIIA lisa lõike 9.8 punkt b

asendatakse

| „b) | poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik asub oma püünise juurest vähem kui 100 meremiili kaugusel enam kui 120 tundi;” |
| --- | --- |

„b)

poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik asub oma püünise juurest vähem kui 100 meremiili kaugusel enam kui 120 tundi;”

järgmisega:

| „b) | poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik ei asu oma püünise juurest vähem kui 100 meremiili kaugusel enam kui 120 tundi;” |
| --- | --- |

„b)

poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik ei asu oma püünise juurest vähem kui 100 meremiili kaugusel enam kui 120 tundi;”

---