# Uradni list L 364/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 364 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5718. december 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 364

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5718. december 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1322/2014 z dne 19. septembra 2014 o dopolnitvi in spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil ter splošnimi zahtevami za odobritev kmetijskih in gozdarskih vozil (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1322/2014 z dne 19. septembra 2014 o dopolnitvi in spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil ter splošnimi zahtevami za odobritev kmetijskih in gozdarskih vozil (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.12.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 364/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1322/2014

z dne 19. septembra 2014

o dopolnitvi in spremembi Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevami za konstrukcijo vozil ter splošnimi zahtevami za odobritev kmetijskih in gozdarskih vozil

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (1), zlasti člena 18(4), člena 20(8), člena 27(6), člena 28(6), člena 49(3), člena 53(12), člena 60(1) ter členov 61 in 70 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen te uredbe je določiti tehnične zahteve in preskusne metode, potrebne za konstrukcijo kmetijskih in gozdarskih vozil, da se čim bolj zmanjša tveganje za poškodbe oseb, ki delajo v vozilu ali z njim. |
| --- | --- |

(1)

Namen te uredbe je določiti tehnične zahteve in preskusne metode, potrebne za konstrukcijo kmetijskih in gozdarskih vozil, da se čim bolj zmanjša tveganje za poškodbe oseb, ki delajo v vozilu ali z njim.

| (2) | Unija je s Sklepom Sveta 97/836/ES (2) pristopila k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“). Komisija je v svojem sporočilu z naslovom CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi poudarila, da je sprejetje mednarodnih pravilnikov v okviru Sporazuma UN/ECE iz leta 1958 najboljši način za odpravo netarifnih ovir za trgovino. |
| --- | --- |

(2)

Unija je s Sklepom Sveta 97/836/ES (2) pristopila k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“). Komisija je v svojem sporočilu z naslovom CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi poudarila, da je sprejetje mednarodnih pravilnikov v okviru Sporazuma UN/ECE iz leta 1958 najboljši način za odpravo netarifnih ovir za trgovino.

| (3) | Možnost uporabe pravilnikov UN/ECE za EU-homologacijo vozil je predvidena v Uredbi (EU) št. 167/2013. Z vključenostjo pravilnikov UN/ECE med zahteve za EU-homologacijo vozila se pomaga preprečevati podvajanje ne le tehničnih zahtev, ampak tudi izdaje potrdil in upravnih postopkov. Poleg tega bi morala homologacija, ki temelji neposredno na mednarodno dogovorjenih standardih, izboljšati dostop do trgov tretjih držav, zlasti držav, ki so pogodbenice Revidiranega sporazuma iz leta 1958, in tako okrepiti konkurenčnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(3)

Možnost uporabe pravilnikov UN/ECE za EU-homologacijo vozil je predvidena v Uredbi (EU) št. 167/2013. Z vključenostjo pravilnikov UN/ECE med zahteve za EU-homologacijo vozila se pomaga preprečevati podvajanje ne le tehničnih zahtev, ampak tudi izdaje potrdil in upravnih postopkov. Poleg tega bi morala homologacija, ki temelji neposredno na mednarodno dogovorjenih standardih, izboljšati dostop do trgov tretjih držav, zlasti držav, ki so pogodbenice Revidiranega sporazuma iz leta 1958, in tako okrepiti konkurenčnost industrije Unije.

| (4) | Zaradi jasnosti, predvidljivosti, racionalnosti in poenostavitve ter za zmanjšanje bremena za proizvajalce vozil, tehnične službe in homologacijske organe Uredba (EU) št. 167/2013 določa, da se lahko za namene EU-homologacije namesto poročil o preskusih, pripravljenih v skladu z navedeno uredbo ali delegiranimi akti, sprejetimi na njeni podlagi, priznavajo poročila o preskusih, pripravljena v skladu s kodeksi Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Zato je primerno oblikovati seznam kodeksov OECD, katerih področje urejanja spada na področje uporabe te uredbe in ki so lahko podlaga za poročila o preskusih, priznana za namene EU-homologacije. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi jasnosti, predvidljivosti, racionalnosti in poenostavitve ter za zmanjšanje bremena za proizvajalce vozil, tehnične službe in homologacijske organe Uredba (EU) št. 167/2013 določa, da se lahko za namene EU-homologacije namesto poročil o preskusih, pripravljenih v skladu z navedeno uredbo ali delegiranimi akti, sprejetimi na njeni podlagi, priznavajo poročila o preskusih, pripravljena v skladu s kodeksi Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Zato je primerno oblikovati seznam kodeksov OECD, katerih področje urejanja spada na področje uporabe te uredbe in ki so lahko podlaga za poročila o preskusih, priznana za namene EU-homologacije.

| (5) | Da bi se določbe o konstrukciji kmetijskih in gozdarskih vozil prilagodile tehničnemu napredku, bi bilo treba za nekatere zahteve določiti uporabo najnovejših javno dostopnih različic standardov CEN/Cenelec ali ISO. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se določbe o konstrukciji kmetijskih in gozdarskih vozil prilagodile tehničnemu napredku, bi bilo treba za nekatere zahteve določiti uporabo najnovejših javno dostopnih različic standardov CEN/Cenelec ali ISO.

| (6) | Za zmanjšanje stroškov proizvajalcev z odpravo obveznosti, da morajo ti za pridobitev EU-homologacije izdelati prototip, ta uredba določa podrobne pogoje za virtualno preskušanje in samopreskušanje, ki ju izvajajo proizvajalci. Proizvajalcem, ki ne želijo izkoristiti prednosti virtualnih preskusnih metod, bi bilo treba dovoliti nadaljnjo uporabo obstoječih fizičnih preskusnih metod. |
| --- | --- |

(6)

Za zmanjšanje stroškov proizvajalcev z odpravo obveznosti, da morajo ti za pridobitev EU-homologacije izdelati prototip, ta uredba določa podrobne pogoje za virtualno preskušanje in samopreskušanje, ki ju izvajajo proizvajalci. Proizvajalcem, ki ne želijo izkoristiti prednosti virtualnih preskusnih metod, bi bilo treba dovoliti nadaljnjo uporabo obstoječih fizičnih preskusnih metod.

| (7) | Virtualna preskusna metoda bi morala zagotavljati enako mero zaupanja v rezultate kot fizični preskus. Zato je primerno določiti ustrezne pogoje za zagotovitev, da lahko proizvajalec ali tehnična služba ustrezno ovrednoti matematične modele, ki se uporabljajo. |
| --- | --- |

(7)

Virtualna preskusna metoda bi morala zagotavljati enako mero zaupanja v rezultate kot fizični preskus. Zato je primerno določiti ustrezne pogoje za zagotovitev, da lahko proizvajalec ali tehnična služba ustrezno ovrednoti matematične modele, ki se uporabljajo.

| (8) | Preverjanje skladnosti vozil, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot v celotnem proizvodnem procesu je poglavitni del postopka homologacije EU. Postopke za nadzor skladnosti proizvodnje za kmetijska in gozdarska vozila bi bilo treba dodatno izboljšati in uskladiti s podobnimi postopki, ki se uporabljajo za osebna vozila. |
| --- | --- |

(8)

Preverjanje skladnosti vozil, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot v celotnem proizvodnem procesu je poglavitni del postopka homologacije EU. Postopke za nadzor skladnosti proizvodnje za kmetijska in gozdarska vozila bi bilo treba dodatno izboljšati in uskladiti s podobnimi postopki, ki se uporabljajo za osebna vozila.

| (9) | Virtualne metode ne bi smele biti dovoljene za namene preverjanja skladnosti proizvodnje, tudi če so se uporabljale za namene homologacije, ker v tej fazi fizični preskus obstoječega vozila ne vključuje nepotrebnega bremena za proizvajalca. |
| --- | --- |

(9)

Virtualne metode ne bi smele biti dovoljene za namene preverjanja skladnosti proizvodnje, tudi če so se uporabljale za namene homologacije, ker v tej fazi fizični preskus obstoječega vozila ne vključuje nepotrebnega bremena za proizvajalca.

| (10) | Določbe Uredbe (EU) št. 167/2013, ki obravnavajo dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, večinoma temeljijo na Uredbi (ES) št. 595/2009 (3) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se sprejel usklajen pristop k dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju, kot ga določa ta uredba, je primerno, da se določbe v zvezi z dostopom do informacij o popravilu in vzdrževanju iz Uredbe Komisije (ES) št. 582/2011 (4) prenesejo v to uredbo ter prilagodijo posebnostim sektorja kmetijskih in gozdarskih vozil. |
| --- | --- |

(10)

Določbe Uredbe (EU) št. 167/2013, ki obravnavajo dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, večinoma temeljijo na Uredbi (ES) št. 595/2009 (3) Evropskega parlamenta in Sveta. Da bi se sprejel usklajen pristop k dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju, kot ga določa ta uredba, je primerno, da se določbe v zvezi z dostopom do informacij o popravilu in vzdrževanju iz Uredbe Komisije (ES) št. 582/2011 (4) prenesejo v to uredbo ter prilagodijo posebnostim sektorja kmetijskih in gozdarskih vozil.

| (11) | Zlasti je primerno, da se sprejmejo posebne zahteve in postopki za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil pri proizvodnji majhnih serij, da se prepreči nesorazmerno breme. Prav tako je primerno, da se določijo posebni postopki za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil pri večstopenjski homologaciji, in sicer zaradi upoštevanja okoliščine, da je vključenih več proizvajalcev. |
| --- | --- |

(11)

Zlasti je primerno, da se sprejmejo posebne zahteve in postopki za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil pri proizvodnji majhnih serij, da se prepreči nesorazmerno breme. Prav tako je primerno, da se določijo posebni postopki za dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil pri večstopenjski homologaciji, in sicer zaradi upoštevanja okoliščine, da je vključenih več proizvajalcev.

| (12) | Kar zadeva tipe vozil kategorij R in S, bi bilo treba pri številkah, določenih za kategorizacijo proizvajalcev majhnih serij, upoštevati, da Uredba (EU) št. 167/2013 ne omogoča nacionalne homologacije za majhne serije za te tipe vozil in da navedenih kategorij vozil ni mogoče v celoti izvzeti iz obveznosti zagotavljanja informacij o popravilu in vzdrževanju vozil na podlagi navedene uredbe. Če bi bila Priloga II k navedeni uredbi spremenjena, da bi se možnost za podelitev nacionalne homologacije za majhne serije razširila na kategoriji R in S, bi morala Komisija razmisliti o znižanju vrednosti teh številk. |
| --- | --- |

(12)

Kar zadeva tipe vozil kategorij R in S, bi bilo treba pri številkah, določenih za kategorizacijo proizvajalcev majhnih serij, upoštevati, da Uredba (EU) št. 167/2013 ne omogoča nacionalne homologacije za majhne serije za te tipe vozil in da navedenih kategorij vozil ni mogoče v celoti izvzeti iz obveznosti zagotavljanja informacij o popravilu in vzdrževanju vozil na podlagi navedene uredbe. Če bi bila Priloga II k navedeni uredbi spremenjena, da bi se možnost za podelitev nacionalne homologacije za majhne serije razširila na kategoriji R in S, bi morala Komisija razmisliti o znižanju vrednosti teh številk.

| (13) | Usklajene določbe v zvezi z dostopom do informacij o vgrajenem sistemu za diagnostiko (on-board diagnostic – OBD) ter popravilu in vzdrževanju vozila so nujne za izboljšanje uspešne konkurence na notranjem trgu in njegovega delovanja, zlasti kar zadeva prosti pretok blaga, svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev za neodvisne izvajalce popravil in vzdrževanja vozil. Precejšen del takih informacij je povezan s sistemom OBD in njegovo interakcijo z drugimi sistemi vozila. Primerno je določiti tehnične specifikacije, ki bi morale biti upoštevane na spletnih straneh proizvajalcev, skupaj z usmerjenimi ukrepi za zagotovitev ustreznega dostopa za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(13)

Usklajene določbe v zvezi z dostopom do informacij o vgrajenem sistemu za diagnostiko (on-board diagnostic – OBD) ter popravilu in vzdrževanju vozila so nujne za izboljšanje uspešne konkurence na notranjem trgu in njegovega delovanja, zlasti kar zadeva prosti pretok blaga, svobodo ustanavljanja in svobodo opravljanja storitev za neodvisne izvajalce popravil in vzdrževanja vozil. Precejšen del takih informacij je povezan s sistemom OBD in njegovo interakcijo z drugimi sistemi vozila. Primerno je določiti tehnične specifikacije, ki bi morale biti upoštevane na spletnih straneh proizvajalcev, skupaj z usmerjenimi ukrepi za zagotovitev ustreznega dostopa za mala in srednje velika podjetja.

| (14) | Izmenjavo informacij med proizvajalci in ponudniki storitev lahko olajšajo skupni standardi za reprogramiranje elektronskih krmilnih enot, dogovorjeni z zadevnimi deležniki. Zato je primerno, da proizvajalci uporabljajo navedene skupne standarde. Vendar je zaradi zmanjšanja bremena za proizvajalce vozil primerno, da se v tej uredbi določi ustrezen čas za njihovo uvedbo. |
| --- | --- |

(14)

Izmenjavo informacij med proizvajalci in ponudniki storitev lahko olajšajo skupni standardi za reprogramiranje elektronskih krmilnih enot, dogovorjeni z zadevnimi deležniki. Zato je primerno, da proizvajalci uporabljajo navedene skupne standarde. Vendar je zaradi zmanjšanja bremena za proizvajalce vozil primerno, da se v tej uredbi določi ustrezen čas za njihovo uvedbo.

| (15) | Za uskladitev tehničnih zahtev, prenesenih v to delegirano uredbo Komisije, z zahtevami iz ločenih direktiv, razveljavljenih z Uredbo (EU) št. 167/2013, in zahtevami iz standardnih kodeksov OECD, bi morali referenčna točka sedeža (S) in indeksna točka sedeža (seat index point – SIP) ostati nespremenjeni. |
| --- | --- |

(15)

Za uskladitev tehničnih zahtev, prenesenih v to delegirano uredbo Komisije, z zahtevami iz ločenih direktiv, razveljavljenih z Uredbo (EU) št. 167/2013, in zahtevami iz standardnih kodeksov OECD, bi morali referenčna točka sedeža (S) in indeksna točka sedeža (seat index point – SIP) ostati nespremenjeni.

| (16) | Da bi bilo mogoče podeliti EU-homologacijo za iste tipe traktorjev – v skladu z vsako izmed prilog, navedenih v Prilogi II –, kot so tipi traktorjev, homologirani na podlagi ustreznih kodeksov OECD, in da bi se lahko poročila o preskusih OECD dejansko priznala za namene EU-homologacije, bi bilo treba tehnično področje uporabe zahtev EU uskladiti s področjem uporabe standardnih kodeksov OECD. |
| --- | --- |

(16)

Da bi bilo mogoče podeliti EU-homologacijo za iste tipe traktorjev – v skladu z vsako izmed prilog, navedenih v Prilogi II –, kot so tipi traktorjev, homologirani na podlagi ustreznih kodeksov OECD, in da bi se lahko poročila o preskusih OECD dejansko priznala za namene EU-homologacije, bi bilo treba tehnično področje uporabe zahtev EU uskladiti s področjem uporabe standardnih kodeksov OECD.

| (17) | Da bi bilo jasno, da so nekatere zahteve iz zakonodaje Unije popolnoma usklajene z zahtevami iz standardnih kodeksov OECD, bi morala biti besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v nekaterih prilogah, enaka besedilu in oštevilčenju v ustreznih standardnih kodeksih OECD. |
| --- | --- |

(17)

Da bi bilo jasno, da so nekatere zahteve iz zakonodaje Unije popolnoma usklajene z zahtevami iz standardnih kodeksov OECD, bi morala biti besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v nekaterih prilogah, enaka besedilu in oštevilčenju v ustreznih standardnih kodeksih OECD.

| (18) | Za zmanjšanje števila poškodb in nesreč s smrtnim izidom, ki se zgodijo, ker spredaj nameščene zložljive zaščitne strukture pri prevrnitvi za ozkokolotečne traktorje v potencialno nevarnih okoliščinah niso dvignjene, bi bilo treba v Prilogo IX vključiti nove zahteve na podlagi ergonomskega pristopa, da bi se olajšalo in spodbudilo dvigovanje zaščitnih struktur pri prevrnitvi, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

(18)

Za zmanjšanje števila poškodb in nesreč s smrtnim izidom, ki se zgodijo, ker spredaj nameščene zložljive zaščitne strukture pri prevrnitvi za ozkokolotečne traktorje v potencialno nevarnih okoliščinah niso dvignjene, bi bilo treba v Prilogo IX vključiti nove zahteve na podlagi ergonomskega pristopa, da bi se olajšalo in spodbudilo dvigovanje zaščitnih struktur pri prevrnitvi, kadar je to potrebno.

| (19) | Ker pri uporabi v gozdarstvu zaradi padajočih in vdirajočih predmetov na traktorje delujejo večje ravni energije kot pri uporabi v kmetijstvu, bi bilo treba za traktorje, opremljene za uporabo v gozdarstvu, določiti strožje zahteve v zvezi s strukturami za zaščito pred temi predmeti. |
| --- | --- |

(19)

Ker pri uporabi v gozdarstvu zaradi padajočih in vdirajočih predmetov na traktorje delujejo večje ravni energije kot pri uporabi v kmetijstvu, bi bilo treba za traktorje, opremljene za uporabo v gozdarstvu, določiti strožje zahteve v zvezi s strukturami za zaščito pred temi predmeti.

| (20) | Čeprav so bili obsežni deli zahtev, določenih v tej uredbi, preneseni iz razveljavljenih direktiv, bi bilo treba za prilagoditev tehničnemu napredku, razširitev področja uporabe na dodatne kategorije vozil ali zvišanje ravni varnosti po potrebi uvesti pomembne spremembe, na primer v zvezi z dostopom do vozniškega mesta, zasilnimi izhodi, krmilnimi napravami in njihovim položajem, navodili za uporabo, opozorili, simboli in piktogrami, zaščito pred vročimi površinami, mesti mazanja, točkami za dviganje, pokrovom motorja, stopnjo gorljivosti materiala v kabini, glavnimi stikali akumulatorja itd. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav so bili obsežni deli zahtev, določenih v tej uredbi, preneseni iz razveljavljenih direktiv, bi bilo treba za prilagoditev tehničnemu napredku, razširitev področja uporabe na dodatne kategorije vozil ali zvišanje ravni varnosti po potrebi uvesti pomembne spremembe, na primer v zvezi z dostopom do vozniškega mesta, zasilnimi izhodi, krmilnimi napravami in njihovim položajem, navodili za uporabo, opozorili, simboli in piktogrami, zaščito pred vročimi površinami, mesti mazanja, točkami za dviganje, pokrovom motorja, stopnjo gorljivosti materiala v kabini, glavnimi stikali akumulatorja itd.

| (21) | Ker področje uporabe Direktive Sveta 80/720/EGS (5) ni zajemalo traktorjev kategorije T2 in traktorjev kategorije T4.3 z odmikom kabine več kot 100 mm, bi bilo treba zahteve za delovni prostor in število zasilnih izhodov prilagoditi, tako da bodo zajete vse kategorije traktorjev. |
| --- | --- |

(21)

Ker področje uporabe Direktive Sveta 80/720/EGS (5) ni zajemalo traktorjev kategorije T2 in traktorjev kategorije T4.3 z odmikom kabine več kot 100 mm, bi bilo treba zahteve za delovni prostor in število zasilnih izhodov prilagoditi, tako da bodo zajete vse kategorije traktorjev.

| (22) | Ker se številne zahteve in preskusne metode, prenesene iz razveljavljenih direktiv, uporabljajo samo za traktorje s pnevmatikami, bi bilo treba določiti posebne zahteve in preskusne metode za gosenične traktorje. To velja za raven hrupa, ki ga zazna voznik, dostop do vozniškega mesta, krmilne naprave itd. |
| --- | --- |

(22)

Ker se številne zahteve in preskusne metode, prenesene iz razveljavljenih direktiv, uporabljajo samo za traktorje s pnevmatikami, bi bilo treba določiti posebne zahteve in preskusne metode za gosenične traktorje. To velja za raven hrupa, ki ga zazna voznik, dostop do vozniškega mesta, krmilne naprave itd.

| (23) | Enak je primer vozil kategorij R in S, za katera bi bilo treba predpisati zahteve in preskusne metode za varovala in varovalne naprave, informacije v navodilih za uporabo, opozorila in oznake ter varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi, kot so nevarnosti pri delu s kiper priklopniki. |
| --- | --- |

(23)

Enak je primer vozil kategorij R in S, za katera bi bilo treba predpisati zahteve in preskusne metode za varovala in varovalne naprave, informacije v navodilih za uporabo, opozorila in oznake ter varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi, kot so nevarnosti pri delu s kiper priklopniki.

| (24) | Poleg tega bi morala vozila kategorij R in S izpolnjevati zahteve iz Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), kadar je primerno. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega bi morala vozila kategorij R in S izpolnjevati zahteve iz Direktive 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), kadar je primerno.

| (25) | Pod pogojem ohranitve ravni varnosti bi bilo treba dovoliti alternativne zahteve in preskusne postopke za traktorje, opremljene s sedežem v obliki sedla in krmilom, da se upoštevajo njihove posebne tehnične značilnosti. To velja za nekatere zahteve in preskusne postopke za vozniški sedež, krmilne naprave in zaščito pogonskega sklopa. |
| --- | --- |

(25)

Pod pogojem ohranitve ravni varnosti bi bilo treba dovoliti alternativne zahteve in preskusne postopke za traktorje, opremljene s sedežem v obliki sedla in krmilom, da se upoštevajo njihove posebne tehnične značilnosti. To velja za nekatere zahteve in preskusne postopke za vozniški sedež, krmilne naprave in zaščito pogonskega sklopa.

| (26) | Sklicevanje v razveljavljeni Direktivi 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) na zahteve za pritrdišča varnostnih pasov in varnostne pasove, določene v zakonodaji o osebnih vozilih, bi bilo treba nadomestiti z zahtevami, prilagojenimi posebnostim kmetijskih in gozdarskih traktorjev. |
| --- | --- |

(26)

Sklicevanje v razveljavljeni Direktivi 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) na zahteve za pritrdišča varnostnih pasov in varnostne pasove, določene v zakonodaji o osebnih vozilih, bi bilo treba nadomestiti z zahtevami, prilagojenimi posebnostim kmetijskih in gozdarskih traktorjev.

| (27) | Da bi se homologacijskim organom omogočila presoja skladnosti z zahtevami za zaščito pred nevarnimi snovmi, določenimi v tej uredbi, bi morale te zahteve temeljiti na ravni zaščite, ki izhaja iz tipa traktorja, in ne iz mogoče uporabe danega vozila. Raven zaščite, zahtevano za vsako uporabo vsake nevarne snovi, bi bilo treba določiti v skladu z zadevno zakonodajo EU in/ali nacionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

(27)

Da bi se homologacijskim organom omogočila presoja skladnosti z zahtevami za zaščito pred nevarnimi snovmi, določenimi v tej uredbi, bi morale te zahteve temeljiti na ravni zaščite, ki izhaja iz tipa traktorja, in ne iz mogoče uporabe danega vozila. Raven zaščite, zahtevano za vsako uporabo vsake nevarne snovi, bi bilo treba določiti v skladu z zadevno zakonodajo EU in/ali nacionalno zakonodajo.

| (28) | Za zagotovitev, da tehnične službe v vseh državah članicah izpolnjujejo enako visoko raven standardov učinkovitosti, bi bilo treba v tej uredbi določiti standarde, ki jih morajo izpolnjevati tehnične službe, ter postopek za ocenjevanje tega izpolnjevanja in za akreditacijo navedenih služb. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev, da tehnične službe v vseh državah članicah izpolnjujejo enako visoko raven standardov učinkovitosti, bi bilo treba v tej uredbi določiti standarde, ki jih morajo izpolnjevati tehnične službe, ter postopek za ocenjevanje tega izpolnjevanja in za akreditacijo navedenih služb.

| (29) | Za namene nacionalne homologacije, podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da določijo zahteve za konstrukcijo, ki se razlikujejo od zahtev iz te uredbe. Vendar bi morale biti obvezane odobriti tipe vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, ki so v skladu z zahtevami iz te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Za namene nacionalne homologacije, podeljene v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013, bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da določijo zahteve za konstrukcijo, ki se razlikujejo od zahtev iz te uredbe. Vendar bi morale biti obvezane odobriti tipe vozil, sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, ki so v skladu z zahtevami iz te uredbe.

| (30) | Treba bi bilo spremeniti več vnosov v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 167/2013, da bi se omogočilo določanje zahtev za dodatne kategorije vozil, kjer je to potrebno. |
| --- | --- |

(30)

Treba bi bilo spremeniti več vnosov v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 167/2013, da bi se omogočilo določanje zahtev za dodatne kategorije vozil, kjer je to potrebno.

| (31) | Ta uredba bi se morala uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) št. 167/2013 – |
| --- | --- |

(31)

Ta uredba bi se morala uporabljati od datuma začetka uporabe Uredbe (EU) št. 167/2013 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

PREDMET UREJANJA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobne tehnične zahteve in preskusne postopke glede zasnove, konstrukcije in sestavljanja vozil za homologacijo kmetijskih in gozdarskih vozil ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, podrobne ureditve in zahteve glede homologacijskih postopkov, virtualnega preskušanja in skladnosti proizvodnje, tehnične specifikacije glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju ter standarde uspešnosti in merila za ocenjevanje tehničnih služb v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Uporabljajo se naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „referenčna točka sedeža“ (S) pomeni sečišče v vzdolžni srednji ravnini sedeža med tangencialno ravnino na spodnjem delu oblazinjenega hrbtnega naslona in vodoravno ravnino. Ta vodoravna ravnina seka spodnjo ploskev sedeža 150 mm pred referenčno točko sedeža (S), kot je opredeljeno v Dodatku 8 k Prilogi XIV; |
| --- | --- |

1.

„referenčna točka sedeža“ (S) pomeni sečišče v vzdolžni srednji ravnini sedeža med tangencialno ravnino na spodnjem delu oblazinjenega hrbtnega naslona in vodoravno ravnino. Ta vodoravna ravnina seka spodnjo ploskev sedeža 150 mm pred referenčno točko sedeža (S), kot je opredeljeno v Dodatku 8 k Prilogi XIV;

| 2. | „krmilna naprava“ pomeni vsako napravo, katere neposredni vklop omogoči spremembo stanja ali delovanja traktorja ali nanj priklopljenega stroja; |
| --- | --- |

2.

„krmilna naprava“ pomeni vsako napravo, katere neposredni vklop omogoči spremembo stanja ali delovanja traktorja ali nanj priklopljenega stroja;

| 3. | „okrov“ pomeni varovalno napravo, ki je nameščena neposredno pred nevarnim mestom in ki sama po sebi ali skupaj z drugimi deli stroja z vseh strani varuje pred stikom z nevarnim mestom; |
| --- | --- |

3.

„okrov“ pomeni varovalno napravo, ki je nameščena neposredno pred nevarnim mestom in ki sama po sebi ali skupaj z drugimi deli stroja z vseh strani varuje pred stikom z nevarnim mestom;

| 4. | „varovalo“ pomeni varovalno napravo, ki z ograjo, rešetko ali podobno konstrukcijo zagotavlja potrebno varnostno oddaljenost za preprečitev stika z nevarnim mestom; |
| --- | --- |

4.

„varovalo“ pomeni varovalno napravo, ki z ograjo, rešetko ali podobno konstrukcijo zagotavlja potrebno varnostno oddaljenost za preprečitev stika z nevarnim mestom;

| 5. | „pokrov“ pomeni varovalno napravo, ki je nameščena pred nevarnim mestom in ki s pokrite strani varuje pred stikom z njim; |
| --- | --- |

5.

„pokrov“ pomeni varovalno napravo, ki je nameščena pred nevarnim mestom in ki s pokrite strani varuje pred stikom z njim;

| 6. | „trdna pritrditev“ pomeni, da se take naprave lahko odstranijo izključno z uporabo orodij; |
| --- | --- |

6.

„trdna pritrditev“ pomeni, da se take naprave lahko odstranijo izključno z uporabo orodij;

| 7. | „vroča površina“ pomeni vsako kovinsko površino traktorja, ki pri normalni uporabi, kot jo predvidi proizvajalec, doseže temperaturo, višjo od 85 °C, ali vsako plastično površino, ki doseže temperaturo, višjo od 100 °C. |
| --- | --- |

7.

„vroča površina“ pomeni vsako kovinsko površino traktorja, ki pri normalni uporabi, kot jo predvidi proizvajalec, doseže temperaturo, višjo od 85 °C, ali vsako plastično površino, ki doseže temperaturo, višjo od 100 °C.

POGLAVJE II

ZAHTEVE ZA KONSTRUKCIJO IN SPLOŠNE ZAHTEVE ZA HOMOLOGACIJO VOZILA

Člen 3

Splošne obveznosti proizvajalca glede konstrukcije vozila

1.   Sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote, s katerimi proizvajalci opremijo kmetijska in gozdarska vozila ter ki vplivajo na varnost pri delu, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da vozilu, ki se normalno uporablja in vzdržuje ob upoštevanju navodil proizvajalca, omogočajo, da ustreza podrobnim tehničnim zahtevam in preskusnim postopkom, določenim v členih 4 do 32.

2.   Proizvajalci s fizičnim demonstracijskim preskušanjem homologacijskemu organu dokažejo, da kmetijska in gozdarska vozila, ki se dajo na voljo na trgu, registrirajo ali začnejo uporabljati v Uniji, ustrezajo podrobnim tehničnim zahtevam in preskusnim postopkom, določenim v členih 4 do 32.

3.   Proizvajalci zagotovijo, da rezervni deli in oprema, ki so dani na trg ali se začnejo uporabljati v Uniji, ustrezajo podrobnim tehničnim zahtevam in preskusnim postopkom iz te uredbe. Homologirano kmetijsko in gozdarsko vozilo, ki je opremljeno s takim rezervnim delom ali opremo, izpolnjuje iste preskusne zahteve in mejne vrednosti učinkovitosti kot vozilo, opremljeno z originalnim delom.

4.   Proizvajalci zagotovijo, da se upoštevajo homologacijski postopki za preverjanje skladnosti proizvodnje v zvezi s podrobnimi zahtevami za konstrukcijo vozil, ki so določene v tej uredbi.

Člen 4

Uporaba pravilnikov UN/ECE

Za homologacijo kmetijskih in gozdarskih vozil se pod pogoji iz te uredbe uporabljajo pravilniki UN/ECE in njihove spremembe, določeni v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 5

Priznavanje poročil o preskusih, izdanih na podlagi kodeksov OECD, za namene EU-homologacije

V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 167/2013 se poročila o preskusih, ki so izdana na podlagi kodeksov OECD, določenih v Prilogi II k tej uredbi, priznavajo za namene EU-homologacije namesto poročil o preskusih, izdanih na podlagi te uredbe.

Člen 6

Ureditev glede homologacijskih postopkov, vključno z zahtevami glede virtualnega preskušanja

Ureditev glede homologacijskih postopkov iz člena 20(8) Uredbe (EU) št. 167/2013 in zahteve glede virtualnega preskušanja iz člena 27(6) navedene uredbe so določene v Prilogi III k tej uredbi.

Člen 7

Ureditev glede skladnosti proizvodnje

Ureditev glede skladnosti proizvodnje iz člena 28(6) Uredbe (EU) št. 167/2013 je določena v Prilogi IV k tej uredbi.

Člen 8

Zahteve glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju

Zahteve glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju iz člena 53(12) Uredbe (EU) št. 167/2013 so določene v Prilogi V k tej uredbi.

Člen 9

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje)

Preskusni postopki in zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi v zvezi z dinamičnim preskušanjem vozil kategorij T1, T4.2 in T4.3 iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo VI k tej uredbi.

Člen 10

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji)

Preskusni postopki in zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi v zvezi z goseničnimi traktorji kategorij C1, C2, C4.2 in C4.3 iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo VII k tej uredbi.

Člen 11

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje)

Namesto izpolnjevanja zahtev, določenih v členih 9 in 10, se lahko proizvajalci odločijo za izpolnjevanje zahtev iz tega člena, kadar tip vozila spada na področje uporabe, določeno v Prilogi VIII k tej uredbi. Preskusni postopki in zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi v zvezi s statičnim preskušanjem vozil kategorij T1/C1, T4.2/C4.2 in T4.3/C4.3 iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo VIII k tej uredbi.

Člen 12

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

Preskusni postopki in zahteve za spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi v zvezi z ozkokolotečnimi traktorji kategorij T2, T3 in T4.3 iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo IX k tej uredbi.

Člen 13

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

Preskusni postopki in zahteve za zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi v zvezi z ozkokolotečnimi traktorji kategorij T2/C2, T3/C3 in T4.3/C4.3 iz člena 18(2)(a) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo X k tej uredbi.

Člen 14

Zahteve za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti

Preskusni postopki in zahteve za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(b) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XI k tej uredbi.

Člen 15

Zahteve za potniške sedeže

Preskusni postopki in zahteve za potniške sedeže za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(c) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XII k tej uredbi.

Člen 16

Zahteve za izpostavljenost voznika ravni hrupa

Preskusni postopki in zahteve za izpostavljenost voznika ravni hrupa za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(d) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XIII k tej uredbi.

Člen 17

Zahteve za vozniški sedež

Preskusni postopki in zahteve za vozniški sedež za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(e) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XIV k tej uredbi.

Člen 18

Zahteve za delovni prostor in dostop do vozniškega mesta

Preskusni postopki in zahteve za delovni prostor in dostop do vozniškega mesta za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(f) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XV k tej uredbi.

Člen 19

Zahteve za priključne gredi

Preskusni postopki in zahteve za priključne gredi za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(g) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XVI k tej uredbi.

Člen 20

Zahteve za zaščito pogonskega sklopa

Preskusni postopki in zahteve za zaščito pogonskega sklopa za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(h) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XVII k tej uredbi.

Člen 21

Zahteve za pritrdišča varnostnih pasov

Preskusni postopki in zahteve za pritrdišča varnostnih pasov za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(i) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XVIII k tej uredbi.

Člen 22

Zahteve za varnostne pasove

Preskusni postopki in zahteve za varnostne pasove za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(j) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XIX k tej uredbi.

Člen 23

Zahteve za zaščito pred vdorom predmetov

Preskusni postopki in zahteve za zaščito pred vdorom predmetov za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(k) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XX k tej uredbi.

Člen 24

Zahteve za izpušne sisteme

Preskusni postopki in zahteve za izpušne sisteme za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(l) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXI k tej uredbi.

Člen 25

Zahteve za navodila za uporabo

Zahteve za navodila za uporabo, vključno z vidiki glede zaščite pred nevarnimi snovmi ter delovanja in vzdrževanja vozil, za vozila kategorij T, C, R in S iz člena 18(2)(l), (n) in (q) Uredbe (EU) št. 167/2013 so določene v Prilogi XXII k tej uredbi.

Člen 26

Zahteve za krmilne naprave, vključno z varnostjo in zanesljivostjo nadzornih sistemov ter naprav za izklop v sili ali za avtomatični izklop

Preskusni postopki in zahteve za krmilne naprave, vključno z varnostjo in zanesljivostjo nadzornih sistemov ter naprav za izklop v sili ali za avtomatični izklop, za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(o) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXIII k tej uredbi.

Člen 27

Zahteve za varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi

Preskusni postopki in zahteve za varovanje pred mehanskimi nevarnostmi – vključno z vidiki glede zaščite pred hrapavimi površinami, ostrimi robovi in koti, prelomom cevi, ki vsebujejo tekočine, in nenadzorovanim premikom vozila, razen tistih, navedenih v členih 9 do 14, 19 in 23 – za vozila kategorij T, C, R in S iz člena 18(2)(p) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXIV k tej uredbi.

Člen 28

Zahteve za varovala in varovalne naprave

Preskusni postopki in zahteve za varovala in varovalne naprave za vozila kategorij T, C, R in S iz člena 18(2)(r) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXV k tej uredbi.

Člen 29

Zahteve za informacije, opozorila in oznake

Preskusni postopki in zahteve za informacije, opozorila in oznake, vključno z vidiki glede opozorilnih signalov v zvezi z zaviranjem ter delovanja in vzdrževanja vozila, za vozila kategorij T, C, R in S iz člena 18(2)(s) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXVI k tej uredbi.

Člen 30

Zahteve za materiale in proizvode

Preskusni postopki in zahteve za materiale in proizvode za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(t) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXVII k tej uredbi.

Člen 31

Zahteve za akumulatorje

Preskusni postopki in zahteve za akumulatorje za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(u) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXVIII k tej uredbi.

Člen 32

Zahteve za zaščito pred nevarnimi snovmi

Preskusni postopki in zahteve za zaščito pred nevarnimi snovmi za vozila kategorij T in C iz člena 18(2)(l) Uredbe (EU) št. 167/2013 se izvajajo in preverjajo v skladu s Prilogo XXIX k tej uredbi.

POGLAVJE III

ZAHTEVE GLEDE TEHNIČNIH SLUŽB

Člen 33

Standardi učinkovitosti in ocenjevanje tehničnih služb

Tehnične službe morajo izpolnjevati standarde učinkovitosti iz člena 61 Uredbe (EU) št. 167/2013 in prestati postopek za njihovo oceno iz navedenega člena, kar se preverja v skladu s Prilogo XXX k tej uredbi.

Člen 34

Dopustnost samopreskušanja

Samopreskušanje, ki ga izvajajo interne tehnične službe iz člena 60(1) Uredbe (EU) št. 167/2013, se lahko izvaja le, če je dovoljeno v Prilogi III k tej uredbi.

POGLAVJE IV

NACIONALNA HOMOLOGACIJA VOZIL, SISTEMOV, SESTAVNIH DELOV ALI SAMOSTOJNIH TEHNIČNIH ENOT

Člen 35

Nacionalna homologacija vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot

Nacionalni organi ne zavrnejo podelitve nacionalne homologacije za tip vozila, sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote iz razlogov, povezanih z zahtevami za konstrukcijo, kadar vozilo, sistem, sestavni del ali samostojna tehnična enota izpolnjuje zahteve, določene v tej uredbi.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 36

Spremembe Priloge I k Uredbi (EU) št. 167/2013

Priloga I k Uredbi (EU) št. 167/2013 se spremeni:

| 1. | v vrstici št. 39 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“; |
| --- | --- |

1.

v vrstici št. 39 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“;

| 2. | v vrstici št. 41 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil T2a in T2b, nadomestita z „X“; |
| --- | --- |

2.

v vrstici št. 41 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil T2a in T2b, nadomestita z „X“;

| 3. | v vrstici št. 43 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“; |
| --- | --- |

3.

v vrstici št. 43 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“;

| 4. | v vrstici št. 44 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“. |
| --- | --- |

4.

v vrstici št. 44 se vnosa, ki se nanašata na kategoriji vozil Ca in Cb, nadomestita z „X“.

Člen 37

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. septembra 2014

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 60, 2.3.2013, str. 1.

1

(2)  Sklep Sveta 97/836/ES z dne 27. novembra 1997 v pričakovanju pristopa Evropske skupnosti k Sporazumu Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidiran sporazum iz leta 1958“) (UL L 346, 17.12.1997, str. 78).

2

(3)  Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi Prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1).

4

(5)  Direktiva Sveta 80/720/EGS z dne 24. junija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o delovnem prostoru, dostopu do vozniškega prostora ter vratih in oknih kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (UL L 194, 28.7.1980, str. 1).

5

(6)  Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (UL L 157, 9.6.2006, str. 24).

6

(7)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2003/37/ES z dne 26. maja 2003 o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev, njihovih priklopnikov in zamenljivih vlečenih strojev ter njihovih sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot in o razveljavitvi Direktive 74/150/EGS (UL L 171, 9.7.2003, str. 1).

7

---

POVZETEK

| Številka priloge | Naslov priloge | Stran |
| --- | --- | --- |
| Zahteve za konstrukcijo in splošne zahteve za homologacijo vozila |
| I | Uporaba pravilnikov UN/ECE | 12 |
| II | Priznavanje poročil o preskusih, izdanih na podlagi kodeksov OECD, za namene EU-homologacije | 13 |
| III | Ureditev glede homologacijskih postopkov, vključno z zahtevami glede virtualnega preskušanja | 14 |
| IV | Ureditev glede skladnosti proizvodnje | 18 |
| V | Zahteve glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju | 22 |
| VI | Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje) | 30 |
| VII | Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji) | 51 |
| VIII | Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje) | 78 |
| IX | Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) | 105 |
| X | Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) | 182 |
| XI | Zahteve za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti | 214 |
| XII | Zahteve za potniške sedeže | 223 |
| XIII | Zahteve za izpostavljenost voznika ravni hrupa | 224 |
| XIV | Zahteve za vozniški sedež | 228 |
| XV | Zahteve za delovni prostor in dostop do vozniškega mesta | 265 |
| XVI | Zahteve za priključne gredi | 275 |
| XVII | Zahteve za zaščito pogonskega sklopa | 276 |
| XVIII | Zahteve za pritrdišča varnostnih pasov | 288 |
| XIX | Zahteve za varnostne pasove | 292 |
| XX | Zahteve za zaščito pred vdorom predmetov | 293 |
| XXI | Zahteve za izpušne sisteme | 294 |
| XXII | Zahteve za navodila za uporabo | 295 |
| XXIII | Zahteve za krmilne naprave, vključno z varnostjo in zanesljivostjo nadzornih sistemov ter naprav za izklop v sili ali za avtomatični izklop | 300 |
| XXIV | Zahteve za varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi | 308 |
| XXV | Zahteve za varovala in varovalne naprave | 310 |
| XXVI | Zahteve za informacije, opozorila in oznake | 311 |
| XXVII | Zahteve za materiale in proizvode | 312 |
| XXVIII | Zahteve za akumulatorje | 313 |
| XXIX | Zahteve za zaščito pred nevarnimi snovmi | 314 |
| Zahteve glede tehničnih služb |
| XXX | Standardi učinkovitosti in ocenjevanje tehničnih služb | 315 |

Številka priloge

Naslov priloge

Stran

Zahteve za konstrukcijo in splošne zahteve za homologacijo vozila

I

Uporaba pravilnikov UN/ECE

12

II

Priznavanje poročil o preskusih, izdanih na podlagi kodeksov OECD, za namene EU-homologacije

13

III

Ureditev glede homologacijskih postopkov, vključno z zahtevami glede virtualnega preskušanja

14

IV

Ureditev glede skladnosti proizvodnje

18

V

Zahteve glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju

22

VI

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje)

30

VII

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji)

51

VIII

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje)

78

IX

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

105

X

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

182

XI

Zahteve za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti

214

XII

Zahteve za potniške sedeže

223

XIII

Zahteve za izpostavljenost voznika ravni hrupa

224

XIV

Zahteve za vozniški sedež

228

XV

Zahteve za delovni prostor in dostop do vozniškega mesta

265

XVI

Zahteve za priključne gredi

275

XVII

Zahteve za zaščito pogonskega sklopa

276

XVIII

Zahteve za pritrdišča varnostnih pasov

288

XIX

Zahteve za varnostne pasove

292

XX

Zahteve za zaščito pred vdorom predmetov

293

XXI

Zahteve za izpušne sisteme

294

XXII

Zahteve za navodila za uporabo

295

XXIII

Zahteve za krmilne naprave, vključno z varnostjo in zanesljivostjo nadzornih sistemov ter naprav za izklop v sili ali za avtomatični izklop

300

XXIV

Zahteve za varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi

308

XXV

Zahteve za varovala in varovalne naprave

310

XXVI

Zahteve za informacije, opozorila in oznake

311

XXVII

Zahteve za materiale in proizvode

312

XXVIII

Zahteve za akumulatorje

313

XXIX

Zahteve za zaščito pred nevarnimi snovmi

314

Zahteve glede tehničnih služb

XXX

Standardi učinkovitosti in ocenjevanje tehničnih služb

315

PRILOGA I

Uporaba pravilnikov UN/ECE

| Pravilnik UN/ECE št. | Predmet | Spremembe | Sklic na UL | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX | Dodatek 1 k spremembam 07 | UL L 109, 28.4.2011, str. 1 | T in C |
| 16 | Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov in sistemi za zadrževanje otrok | Dodatek 1 k spremembam 06 | UL L 233, 9.9.2011, str. 1 | T in C |
| 43 | Varnostna zasteklitev | Dodatek 12 k spremembam 00 | UL L 230, 31.8.2010, str. 119 | T in C |
| 60 | Naprave za upravljanje, s katerimi upravlja voznik – označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk (mopedi/motorna kolesa) | | UL L 95, 31.3.2004, str. 10 | T in C |
| 79 | Krmilje | Dodatek 3 k spremembam 01 in popravek z dne 20. januarja 2006 | UL L 137, 27.5.2008, str. 25 | T in C |

Pravilnik UN/ECE št.

Predmet

Spremembe

Sklic na UL

Uporaba

14

Pritrdišča varnostnih pasov, pritrdilni sistemi ISOFIX in pritrdišča za zgornje privezi ISOFIX

Dodatek 1 k spremembam 07

UL L 109, 28.4.2011, str. 1

T in C

16

Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov in sistemi za zadrževanje otrok

Dodatek 1 k spremembam 06

UL L 233, 9.9.2011, str. 1

T in C

43

Varnostna zasteklitev

Dodatek 12 k spremembam 00

UL L 230, 31.8.2010, str. 119

T in C

60

Naprave za upravljanje, s katerimi upravlja voznik – označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk (mopedi/motorna kolesa)

UL L 95, 31.3.2004, str. 10

T in C

79

Krmilje

Dodatek 3 k spremembam 01 in popravek z dne 20. januarja 2006

UL L 137, 27.5.2008, str. 25

T in C

Pojasnilo:

čeprav je sestavni del naveden na tem seznamu, to ne pomeni, da je njegova vgradnja obvezna. Vendar so za nekatere sestavne dele obvezne zahteve za vgradnjo določene v drugih prilogah k tej uredbi.

PRILOGA II

Priznavanje poročil o preskusih, izdanih na podlagi kodeksov OECD, za namene EU-homologacije

| Poročilo o preskusu na podlagi kodeksa OECD št. | Predmet | Izdaja | Uporaba | Lahko se uporabi namesto poročila o preskusu EU na podlagi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (dinamično preskušanje) | Izdaja 2015 (julij 2014) | T1, T4.2 in T4.3 | Priloga VI in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov) |
| 4 | Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje) | Izdaja 2015 (julij 2014) | T1/C1, T4.2/C4.2 in T4.3/C4.3 | Priloga VIII in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov) |
| 5 | Uradne meritve hrupa na vozniškem mestu za kmetijske in gozdarske traktorje | Izdaja 2015 (julij 2014) | T in C | Priloga XIII |
| 6 | Uradni preskusi spredaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje | Izdaja 2015 (julij 2014) | T2, T3 in T4.3 | Priloga IX in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov) |
| 7 | Uradni preskusi zadaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje | Izdaja 2015 (julij 2014) | T2/C2, T3/C3 in T4.3/C4.3 | Priloga X in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov) |
| 8 | Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske gosenične traktorje | Izdaja 2015 (julij 2014) | C1, C2, C4.2 in C4.3 | Priloga VII in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov) |
| 10 | Uradni preskusi struktur za zaščito pred padajočimi predmeti za kmetijske in gozdarske traktorje | Izdaja 2015 (julij 2014) | T in C | Priloga XI
  Del C |

Poročilo o preskusu na podlagi kodeksa OECD št.

Predmet

Izdaja

Uporaba

Lahko se uporabi namesto poročila o preskusu EU na podlagi

3

Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (dinamično preskušanje)

Izdaja 2015 (julij 2014)

T1, T4.2 in T4.3

Priloga VI in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov)

4

Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje)

Izdaja 2015 (julij 2014)

T1/C1, T4.2/C4.2 in T4.3/C4.3

Priloga VIII in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov)

5

Uradne meritve hrupa na vozniškem mestu za kmetijske in gozdarske traktorje

Izdaja 2015 (julij 2014)

T in C

Priloga XIII

6

Uradni preskusi spredaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje

Izdaja 2015 (julij 2014)

T2, T3 in T4.3

Priloga IX in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov)

7

Uradni preskusi zadaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje

Izdaja 2015 (julij 2014)

T2/C2, T3/C3 in T4.3/C4.3

Priloga X in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov)

8

Uradni preskusi zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske gosenične traktorje

Izdaja 2015 (julij 2014)

C1, C2, C4.2 in C4.3

Priloga VII in Priloga XVIII (če so bila preskušena pritrdišča varnostnih pasov)

10

Uradni preskusi struktur za zaščito pred padajočimi predmeti za kmetijske in gozdarske traktorje

Izdaja 2015 (julij 2014)

T in C

Priloga XI

Del C

PRILOGA III

Ureditev glede homologacijskih postopkov, vključno z zahtevami glede virtualnega preskušanja

1.   Homologacijski postopek

Homologacijski organ po prejemu vloge za homologacijo vozila:

| 1.1 | preveri, ali vsa potrdila o EU-homologaciji in poročila o preskusih, izdana v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, ki so bili sprejeti na podlagi navedene uredbe in se uporabljajo za homologacijo vozil, zajemajo tip vozila in ustrezajo predpisanim zahtevam; |
| --- | --- |

1.1

preveri, ali vsa potrdila o EU-homologaciji in poročila o preskusih, izdana v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, ki so bili sprejeti na podlagi navedene uredbe in se uporabljajo za homologacijo vozil, zajemajo tip vozila in ustrezajo predpisanim zahtevam;

| 1.2 | s preučitvijo dokumentacije preveri, ali so specifikacije vozila in podatki iz opisnega lista vozila vključeni med podatke v opisni dokumentaciji in potrdilih o EU-homologaciji, ki so bili izdani v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.2

s preučitvijo dokumentacije preveri, ali so specifikacije vozila in podatki iz opisnega lista vozila vključeni med podatke v opisni dokumentaciji in potrdilih o EU-homologaciji, ki so bili izdani v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe;

| 1.3 | na izbranem vzorcu tipa vozil, ki ga je treba homologirati, pregleda sestavne dele in sisteme vozila ali organizira tak pregled, da se zagotovi, da so vozila izdelana skladno z ustreznimi podatki iz overjene opisne dokumentacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

1.3

na izbranem vzorcu tipa vozil, ki ga je treba homologirati, pregleda sestavne dele in sisteme vozila ali organizira tak pregled, da se zagotovi, da so vozila izdelana skladno z ustreznimi podatki iz overjene opisne dokumentacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe;

| 1.4 | po potrebi pregleda vgradnjo samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled; |
| --- | --- |

1.4

po potrebi pregleda vgradnjo samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled;

| 1.5 | izvede ali organizira potrebne preglede v zvezi s prisotnostjo predmetov, določenih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

1.5

izvede ali organizira potrebne preglede v zvezi s prisotnostjo predmetov, določenih v Prilogi I k Uredbi (EU) št. 167/2013.

2.   Kombinacija tehničnih specifikacij

Predložiti je treba dovolj vozil, da se lahko ustrezno preverijo različne kombinacije, ki bodo homologirane, v skladu z naslednjimi merili:

| 2.1 | pogonski sistem; |
| --- | --- |

2.1

pogonski sistem;

| 2.2 | menjalnik; |
| --- | --- |

2.2

menjalnik;

| 2.3 | pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava); |
| --- | --- |

2.3

pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava);

| 2.4 | krmiljene osi (število in lega); |
| --- | --- |

2.4

krmiljene osi (število in lega);

| 2.5 | zaviralni sistem in zaviralne osi (število); |
| --- | --- |

2.5

zaviralni sistem in zaviralne osi (število);

| 2.6 | zaščitna struktura pri prevrnitvi; |
| --- | --- |

2.6

zaščitna struktura pri prevrnitvi;

| 2.7 | zaščita pred nevarnimi snovmi. |
| --- | --- |

2.7

zaščita pred nevarnimi snovmi.

3.   Posebne določbe

Kadar v zvezi s predmeti, ki jih zajemajo Uredba (EU) št. 167/2013 ali delegirani in izvedbeni akti, sprejeti na podlagi navedene uredbe, niso na voljo potrdila o homologaciji ali poročila o preskusih, homologacijski organ:

| 3.1 | poskrbi za potrebne preskuse in preglede, kot se zahteva v Uredbi (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

3.1

poskrbi za potrebne preskuse in preglede, kot se zahteva v Uredbi (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe;

| 3.2 | preveri, ali je vozilo skladno s podatki v opisni mapi vozila in ali izpolnjuje tehnične zahteve iz Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

3.2

preveri, ali je vozilo skladno s podatki v opisni mapi vozila in ali izpolnjuje tehnične zahteve iz Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe;

| 3.3 | po potrebi pregleda vgradnjo sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled. |
| --- | --- |

3.3

po potrebi pregleda vgradnjo sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled.

4.   Postopki med večstopenjsko EU-homologacijo

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Za uspešno delovanje postopka večstopenjske EU-homologacije je potrebno sodelovanje vseh udeleženih proizvajalcev. Zato se homologacijski organ pred izdajo prve in naslednje stopnje homologacije prepriča o obstoju ustreznih dogovorov za dobavo ter izmenjavo dokumentov in informacij med zadevnimi proizvajalci, tako da tip dodelanega vozila izpolnjuje tehnične zahteve iz Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe. Te informacije vsebujejo podrobnosti iz podeljenih homologacij za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote ter tudi o delih vozila, ki so vgrajeni v nedodelano vozilo, a še niso homologirani. |
| --- | --- |

4.1.1

Za uspešno delovanje postopka večstopenjske EU-homologacije je potrebno sodelovanje vseh udeleženih proizvajalcev. Zato se homologacijski organ pred izdajo prve in naslednje stopnje homologacije prepriča o obstoju ustreznih dogovorov za dobavo ter izmenjavo dokumentov in informacij med zadevnimi proizvajalci, tako da tip dodelanega vozila izpolnjuje tehnične zahteve iz Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe. Te informacije vsebujejo podrobnosti iz podeljenih homologacij za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote ter tudi o delih vozila, ki so vgrajeni v nedodelano vozilo, a še niso homologirani.

| 4.1.2 | EU-homologacije v skladu s točko 4 se podelijo na podlagi trenutne stopnje dodelave tipa vozila in vsebujejo vse homologacije, podeljene na prejšnjih stopnjah. |
| --- | --- |

4.1.2

EU-homologacije v skladu s točko 4 se podelijo na podlagi trenutne stopnje dodelave tipa vozila in vsebujejo vse homologacije, podeljene na prejšnjih stopnjah.

| 4.1.3 | Vsak proizvajalec v postopku večstopenjske EU-homologacije je odgovoren za homologacijo in skladnost proizvodnje vseh sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, ki jih je izdelal ali dodal prejšnji stopnji dodelave. Ni pa odgovoren za predmete, ki so bili homologirani na prejšnjih stopnjah, razen za tiste, ki jih je spremenil do te mere, da prejšnja homologacija ni več veljavna. |
| --- | --- |

4.1.3

Vsak proizvajalec v postopku večstopenjske EU-homologacije je odgovoren za homologacijo in skladnost proizvodnje vseh sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, ki jih je izdelal ali dodal prejšnji stopnji dodelave. Ni pa odgovoren za predmete, ki so bili homologirani na prejšnjih stopnjah, razen za tiste, ki jih je spremenil do te mere, da prejšnja homologacija ni več veljavna.

4.2   Postopki

Homologacijski organ:

| 4.2.1 | preveri, ali vsa potrdila o EU-homologaciji in poročila o preskusih, izdana v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, ki so bili sprejeti na podlagi navedene uredbe in se uporabljajo za homologacijo vozil, zajemajo tip vozila na stopnji njegove dodelave in ustrezajo predpisanim zahtevam; |
| --- | --- |

4.2.1

preveri, ali vsa potrdila o EU-homologaciji in poročila o preskusih, izdana v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, ki so bili sprejeti na podlagi navedene uredbe in se uporabljajo za homologacijo vozil, zajemajo tip vozila na stopnji njegove dodelave in ustrezajo predpisanim zahtevam;

| 4.2.2 | se prepriča, da so vsi potrebni podatki, upoštevajoč stopnjo dodelave vozila, vključeni v opisno mapo; |
| --- | --- |

4.2.2

se prepriča, da so vsi potrebni podatki, upoštevajoč stopnjo dodelave vozila, vključeni v opisno mapo;

| 4.2.3 | s preučitvijo dokumentacije preveri, ali so specifikacije vozila in podatki iz opisne mape vozila vključeni med podatke v opisni dokumentaciji in potrdilih o EU-homologaciji v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ali delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, in v primeru dodelanih vozil, če določena številka elementa iz opisne mape ni vključena v nobeno opisno dokumentacijo, preveri, ali je zadevni del lastnosti v skladu s podatki v opisni mapi; |
| --- | --- |

4.2.3

s preučitvijo dokumentacije preveri, ali so specifikacije vozila in podatki iz opisne mape vozila vključeni med podatke v opisni dokumentaciji in potrdilih o EU-homologaciji v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ali delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, in v primeru dodelanih vozil, če določena številka elementa iz opisne mape ni vključena v nobeno opisno dokumentacijo, preveri, ali je zadevni del lastnosti v skladu s podatki v opisni mapi;

| 4.2.4 | na izbranem vzorcu tipa vozil, ki ga je treba homologirati, pregleda sestavne dele in sisteme vozila ali organizira tak pregled, da se zagotovi, da so vozila izdelana skladno z ustreznimi podatki iz overjene opisne dokumentacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe; |
| --- | --- |

4.2.4

na izbranem vzorcu tipa vozil, ki ga je treba homologirati, pregleda sestavne dele in sisteme vozila ali organizira tak pregled, da se zagotovi, da so vozila izdelana skladno z ustreznimi podatki iz overjene opisne dokumentacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe;

| 4.2.5 | po potrebi pregleda vgradnjo samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled. |
| --- | --- |

4.2.5

po potrebi pregleda vgradnjo samostojnih tehničnih enot ali organizira ustrezen pregled.

4.3   Število vozil, ki bodo pregledana za namene točke 4.2.4, je dovolj veliko, da omogoča ustrezen nadzor različnih kombinacij, ki jim je treba podeliti EU-homologacijo, glede na stopnjo dodelave vozila in merila, določena v točki 2.

5.   Pogoji, pod katerimi je treba izvajati virtualno preskušanje, in zahteve, ki lahko veljajo za virtualno preskušanje

5.1   Cilji in področje uporabe

V točki 5 so določene ustrezne določbe v zvezi z virtualnim preskušanjem v skladu s členom 27(6) Uredbe (EU) št. 167/2013. Ta točka se ne uporablja za drugi pododstavek člena 27(3) navedene uredbe.

5.2   Seznam zahtev, ki lahko veljajo za virtualno preskušanje

Preglednica 1

Seznam zahtev, ki lahko veljajo za virtualno preskušanje

| Navedba delegiranega akta | Priloga št. | Zahteva | Omejitve/pripombe |
| --- | --- | --- | --- |
| Uredba o zahtevah za konstrukcijo vozil | IX | Večkratno ali prekinjeno prevračanje ozkokolotečnega traktorja z zaščitnim lokom, nameščenim pred vozniškim sedežem, pri bočni prevrnitvi | Oddelek B4 |

Navedba delegiranega akta

Priloga št.

Zahteva

Omejitve/pripombe

Uredba o zahtevah za konstrukcijo vozil

IX

Večkratno ali prekinjeno prevračanje ozkokolotečnega traktorja z zaščitnim lokom, nameščenim pred vozniškim sedežem, pri bočni prevrnitvi

Oddelek B4

6.   Pogoji, pod katerimi je treba izvajati virtualno preskušanje

6.1   Virtualni preskusni model

Za opis in izvedbo virtualnega preskušanja se kot osnovna struktura uporabi naslednji sistem:

| 6.1.1 | namen; |
| --- | --- |

6.1.1

namen;

| 6.1.2 | strukturni model; |
| --- | --- |

6.1.2

strukturni model;

| 6.1.3 | robni pogoji; |
| --- | --- |

6.1.3

robni pogoji;

| 6.1.4 | predvidene obremenitve; |
| --- | --- |

6.1.4

predvidene obremenitve;

| 6.1.5 | izračun; |
| --- | --- |

6.1.5

izračun;

| 6.1.6 | presoja; |
| --- | --- |

6.1.6

presoja;

| 6.1.7 | dokumentacija. |
| --- | --- |

6.1.7

dokumentacija.

6.2   Temelji računalniške simulacije in izračuna

6.2.1   Matematični model

Matematični model predloži proizvajalec. Izraža zapletenost konstrukcije vozila, sistema in sestavnih delov, ki se preskušajo glede na zahteve. Iste določbe se smiselno uporabljajo za preskušanje sestavnih delov ali tehničnih enot neodvisno od vozila.

6.2.2   Postopek potrditve matematičnega modela

Matematični model se potrdi v primerjavi z dejanskimi preskusnimi pogoji. Za primerjavo rezultatov, dobljenih z matematičnim modelom, se izvede fizični preskus. Dokaže se primerljivost rezultatov preskusov. Proizvajalec ali tehnična služba sestavi poročilo o potrditvi in ga predloži homologacijskemu organu. O vseh spremembah matematičnega modela ali programske opreme, zaradi katerih bo verjetno razveljavljeno poročilo o potrditvi, se obvesti homologacijski organ, ki lahko zahteva, da se opravi nov postopek potrditve. Shematski prikaz postopka potrditve je na sliki 1 v točki 7.

6.2.3   Dokumentacija

Proizvajalec da na razpolago podatke in pomožna orodja, ki se uporabijo za simulacijo in izračun, ter jih ustrezno dokumentira.

6.2.4   Orodja in podpora

Proizvajalec na zahtevo tehnične službe zagotovi potrebna orodja, vključno z ustrezno programsko opremo, ali omogoči dostop do njih.

6.2.5   Poleg tega proizvajalec tehnični službi zagotovi ustrezno podporo.

6.2.6   Zagotavljanje dostopa in podpore tehnični službi tehnične službe ne odveže obveznosti v zvezi z usposobljenostjo njenega osebja, plačilom licenčnih pravic in spoštovanjem zaupnosti.

7.   Postopek potrditve za virtualno preskušanje

Slika 1

Shematski prikaz postopka potrditve za virtualno preskušanje

Image

PRILOGA IV

Ureditev glede skladnosti proizvodnje

1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „sistem vodenja kakovosti“ pomeni nabor med seboj povezanih ali medsebojno delujočih elementov, ki jih organizacije uporabljajo za usmerjanje in nadzor načinov izvajanja politik kakovosti in doseganja ciljev kakovosti; |
| --- | --- |

1.1

„sistem vodenja kakovosti“ pomeni nabor med seboj povezanih ali medsebojno delujočih elementov, ki jih organizacije uporabljajo za usmerjanje in nadzor načinov izvajanja politik kakovosti in doseganja ciljev kakovosti;

| 1.2 | „revizija“ pomeni postopek zbiranja dokazov, katerega namen je oceniti, kako dobro se uporabljajo revizijska merila; revizija mora biti objektivna, nepristranska in neodvisna, revizijski postopek pa sistematičen in dokumentiran; |
| --- | --- |

1.2

„revizija“ pomeni postopek zbiranja dokazov, katerega namen je oceniti, kako dobro se uporabljajo revizijska merila; revizija mora biti objektivna, nepristranska in neodvisna, revizijski postopek pa sistematičen in dokumentiran;

| 1.3 | „korektivni ukrepi“ pomenijo postopek za reševanje problemov, v katerem se sprejmejo nadaljnji koraki za odpravo vzrokov neskladnosti ali nezaželenega stanja, ki so zasnovani tako, da se prepreči njihov ponovni pojav. |
| --- | --- |

1.3

„korektivni ukrepi“ pomenijo postopek za reševanje problemov, v katerem se sprejmejo nadaljnji koraki za odpravo vzrokov neskladnosti ali nezaželenega stanja, ki so zasnovani tako, da se prepreči njihov ponovni pojav.

2.   Namen

| 2.1 | Cilj postopka za nadzor skladnosti proizvodnje je zagotoviti, da so vsa izdelana vozila, sistemi, sestavni deli, samostojne tehnične enote, deli ali oprema skladni z zahtevami glede specifikacij, zmogljivosti in označevanja za homologirani tip. |
| --- | --- |

2.1

Cilj postopka za nadzor skladnosti proizvodnje je zagotoviti, da so vsa izdelana vozila, sistemi, sestavni deli, samostojne tehnične enote, deli ali oprema skladni z zahtevami glede specifikacij, zmogljivosti in označevanja za homologirani tip.

| 2.2 | Postopki neločljivo vključujejo presojo sistemov vodenja kakovosti (v nadaljnjem besedilu: začetna presoja), določeno v oddelku 3, ter preverjanje in s proizvodnjo povezan nadzor (v nadaljnjem besedilu: ukrepi za skladnost proizvoda), določena v oddelku 4. |
| --- | --- |

2.2

Postopki neločljivo vključujejo presojo sistemov vodenja kakovosti (v nadaljnjem besedilu: začetna presoja), določeno v oddelku 3, ter preverjanje in s proizvodnjo povezan nadzor (v nadaljnjem besedilu: ukrepi za skladnost proizvoda), določena v oddelku 4.

3.   Začetna presoja

| 3.1 | Pred podelitvijo homologacije homologacijski organ preveri obstoj zadovoljivih ukrepov in postopkov, ki jih izvaja proizvajalec, da se zagotovi učinkovit nadzor skladnosti vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot v proizvodnji s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

3.1

Pred podelitvijo homologacije homologacijski organ preveri obstoj zadovoljivih ukrepov in postopkov, ki jih izvaja proizvajalec, da se zagotovi učinkovit nadzor skladnosti vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot v proizvodnji s homologiranim tipom.

| 3.2 | Za začetno presojo se uporabljajo Smernice za presojanje sistemov vodenja kakovosti in/ali sistemov ravnanja z okoljem, določene v standardu EN ISO 19011:2011. |
| --- | --- |

3.2

Za začetno presojo se uporabljajo Smernice za presojanje sistemov vodenja kakovosti in/ali sistemov ravnanja z okoljem, določene v standardu EN ISO 19011:2011.

| 3.3 | Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, preveri, ali so izpolnjene zahteve iz točke 3.1. Homologacijski organ se zadovolji z začetno presojo in ukrepi za skladnost proizvoda iz oddelka 4 ob upoštevanju, po potrebi, enega od ukrepov, opisanih v točkah 3.3.1 do 3.3.3, ali delne oziroma celotne kombinacije teh ukrepov. |
| --- | --- |

3.3

Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, preveri, ali so izpolnjene zahteve iz točke 3.1. Homologacijski organ se zadovolji z začetno presojo in ukrepi za skladnost proizvoda iz oddelka 4 ob upoštevanju, po potrebi, enega od ukrepov, opisanih v točkah 3.3.1 do 3.3.3, ali delne oziroma celotne kombinacije teh ukrepov.

| 3.3.1 | Začetno presojo in/ali preverjanje ukrepov za skladnost proizvodov opravi homologacijski organ, ki podeli homologacijo, ali organ, imenovan za delovanje v imenu homologacijskega organa. |
| --- | --- |

3.3.1

Začetno presojo in/ali preverjanje ukrepov za skladnost proizvodov opravi homologacijski organ, ki podeli homologacijo, ali organ, imenovan za delovanje v imenu homologacijskega organa.

| 3.3.1.1 | Homologacijski organ lahko pri opredeljevanju obsega začetne presoje, ki jo je treba opraviti, upošteva razpoložljive podatke:






  3.3.1.1.1 | o potrdilu proizvajalca, opisanem v točki 3.3.3, ki ni bilo kvalificirano ali priznano na podlagi navedene točke; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1

Homologacijski organ lahko pri opredeljevanju obsega začetne presoje, ki jo je treba opraviti, upošteva razpoložljive podatke:

3.3.1.1.1

o potrdilu proizvajalca, opisanem v točki 3.3.3, ki ni bilo kvalificirano ali priznano na podlagi navedene točke;

| 3.3.1.1.2 | če gre za homologacije sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, o ocenah sistemov kakovosti, ki jih v prostorih proizvajalca sestavnega dela ali samostojne tehnične enote izvedejo proizvajalci vozil v skladu z eno ali več specifikacijami panožnega sektorja, ki ustrezajo zahtevam iz harmoniziranega standarda EN ISO 9001:2008. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2

če gre za homologacije sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, o ocenah sistemov kakovosti, ki jih v prostorih proizvajalca sestavnega dela ali samostojne tehnične enote izvedejo proizvajalci vozil v skladu z eno ali več specifikacijami panožnega sektorja, ki ustrezajo zahtevam iz harmoniziranega standarda EN ISO 9001:2008.

| 3.3.2 | Začetno presojo in/ali preverjanje ukrepov za skladnost proizvoda lahko opravi tudi homologacijski organ druge države članice ali organ, ki ga homologacijski organ imenuje v ta namen. |
| --- | --- |

3.3.2

Začetno presojo in/ali preverjanje ukrepov za skladnost proizvoda lahko opravi tudi homologacijski organ druge države članice ali organ, ki ga homologacijski organ imenuje v ta namen.

| 3.3.2.1 | Homologacijski organ druge države članice v takem primeru pripravi izjavo o skladnosti, v kateri navede področja in proizvodne obrate, ki jih je obravnaval kot relevantne za vozila, sisteme, sestavne dele ali samostojne tehnične enote, ki jih je treba homologirati. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Homologacijski organ druge države članice v takem primeru pripravi izjavo o skladnosti, v kateri navede področja in proizvodne obrate, ki jih je obravnaval kot relevantne za vozila, sisteme, sestavne dele ali samostojne tehnične enote, ki jih je treba homologirati.

| 3.3.2.2 | Na zahtevo homologacijskega organa države članice, ki podeljuje homologacijo, homologacijski organ druge države članice nemudoma pošlje izjavo o skladnosti ali sporoči, da te izjave ne more izdati. |
| --- | --- |

3.3.2.2

Na zahtevo homologacijskega organa države članice, ki podeljuje homologacijo, homologacijski organ druge države članice nemudoma pošlje izjavo o skladnosti ali sporoči, da te izjave ne more izdati.

| 3.3.2.3 | Izjava o skladnosti vsebuje najmanj naslednje podatke:






  3.3.2.3.1 | skupino ali družbo (npr. avtomobilska družba XYZ); |
| --- | --- | --- |

3.3.2.3

Izjava o skladnosti vsebuje najmanj naslednje podatke:

3.3.2.3.1

skupino ali družbo (npr. avtomobilska družba XYZ);

| 3.3.2.3.2 | določeno organizacijo (npr. enota za Evropo); |
| --- | --- |

3.3.2.3.2

določeno organizacijo (npr. enota za Evropo);

| 3.3.2.3.3 | obrate/proizvodna mesta (npr. tovarna motorjev 1 (Združeno kraljestvo) – tovarna vozil 2 (Nemčija)); |
| --- | --- |

3.3.2.3.3

obrate/proizvodna mesta (npr. tovarna motorjev 1 (Združeno kraljestvo) – tovarna vozil 2 (Nemčija));

| 3.3.2.3.4 | obseg vozil/sestavnih delov (npr. vsi modeli kategorije T1); |
| --- | --- |

3.3.2.3.4

obseg vozil/sestavnih delov (npr. vsi modeli kategorije T1);

| 3.3.2.3.5 | ocenjena področja (npr. izdelava motorja, izdelava in montaža karoserije, izdelava vozila); |
| --- | --- |

3.3.2.3.5

ocenjena področja (npr. izdelava motorja, izdelava in montaža karoserije, izdelava vozila);

| 3.3.2.3.6 | pregledane dokumente (npr. poslovnik za kakovost in postopki kakovosti podjetja in zadevnega obrata); |
| --- | --- |

3.3.2.3.6

pregledane dokumente (npr. poslovnik za kakovost in postopki kakovosti podjetja in zadevnega obrata);

| 3.3.2.3.7 | datum presoje (npr. revizija se je izvajala od 18. do 30. 5. 2013); |
| --- | --- |

3.3.2.3.7

datum presoje (npr. revizija se je izvajala od 18. do 30. 5. 2013);

| 3.3.2.3.8 | načrtovan kontrolni obisk (npr. oktobra 2014). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8

načrtovan kontrolni obisk (npr. oktobra 2014).

| 3.3.3 | Homologacijski organ prizna izpolnjevanje zahtev začetne presoje iz točke 3.3 tudi na podlagi ustreznega potrdila, ki ga je proizvajalec pridobil po harmoniziranem standardu EN ISO 9001:2008 ali enakovrednem harmoniziranem standardu. Proizvajalec zagotovi podatke o potrdilu in se zaveže, da bo homologacijski organ obvestil o vseh spremembah glede njegove veljavnosti ali področja uporabe. |
| --- | --- |

3.3.3

Homologacijski organ prizna izpolnjevanje zahtev začetne presoje iz točke 3.3 tudi na podlagi ustreznega potrdila, ki ga je proizvajalec pridobil po harmoniziranem standardu EN ISO 9001:2008 ali enakovrednem harmoniziranem standardu. Proizvajalec zagotovi podatke o potrdilu in se zaveže, da bo homologacijski organ obvestil o vseh spremembah glede njegove veljavnosti ali področja uporabe.

| 3.4 | Za homologacijo vozila ni treba ponavljati začetnih presoj, opravljenih zaradi podelitve homologacije za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote vozila, vendar jih je treba dopolniti s presojo, ki se nanaša na proizvodna mesta in dejavnosti v zvezi z izdelavo celotnega vozila, ki ni bila zajeta v prejšnjih presojah. |
| --- | --- |

3.4

Za homologacijo vozila ni treba ponavljati začetnih presoj, opravljenih zaradi podelitve homologacije za sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote vozila, vendar jih je treba dopolniti s presojo, ki se nanaša na proizvodna mesta in dejavnosti v zvezi z izdelavo celotnega vozila, ki ni bila zajeta v prejšnjih presojah.

4.   Ukrepi za skladnost proizvodnje

| 4.1 | Vsa vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote, homologirani v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, v skladu s pravilnikom UN/ECE, priloženim Revidiranemu sporazumu iz leta 1958, ali v skladu s popolnim poročilom o preskusu, izdanim na podlagi kodeksov OECD iz Priloge II k tej uredbi, so izdelani v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz te priloge, Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe, ter iz zadevnih pravilnikov UN/ECE in kodeksov OECD. |
| --- | --- |

4.1

Vsa vozila, sistemi, sestavni deli ali samostojne tehnične enote, homologirani v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, v skladu s pravilnikom UN/ECE, priloženim Revidiranemu sporazumu iz leta 1958, ali v skladu s popolnim poročilom o preskusu, izdanim na podlagi kodeksov OECD iz Priloge II k tej uredbi, so izdelani v skladu s homologiranim tipom, tako da izpolnjujejo zahteve iz te priloge, Uredbe (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe, ter iz zadevnih pravilnikov UN/ECE in kodeksov OECD.

| 4.2 | Pred podelitvijo homologacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, v skladu s pravilnikom UN/ECE, priloženim Revidiranemu sporazumu iz leta 1958, ali v skladu s kodeksom OECD homologacijski organ države članice preveri, ali obstajajo primerni ukrepi in dokumentirani nadzorni načrti – ki morajo biti dogovorjeni s proizvajalcem za vsako homologacijo –, da se v opredeljenih časovnih razmikih opravijo preskusi ali povezani pregledi, potrebni za preverjanje stalne skladnosti s homologiranim tipom, vključno po potrebi s preskusi, določenimi v Uredbi (EU) št. 167/2013, pravilniku UN/ECE in kodeksu OECD. |
| --- | --- |

4.2

Pred podelitvijo homologacije v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013 ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, v skladu s pravilnikom UN/ECE, priloženim Revidiranemu sporazumu iz leta 1958, ali v skladu s kodeksom OECD homologacijski organ države članice preveri, ali obstajajo primerni ukrepi in dokumentirani nadzorni načrti – ki morajo biti dogovorjeni s proizvajalcem za vsako homologacijo –, da se v opredeljenih časovnih razmikih opravijo preskusi ali povezani pregledi, potrebni za preverjanje stalne skladnosti s homologiranim tipom, vključno po potrebi s preskusi, določenimi v Uredbi (EU) št. 167/2013, pravilniku UN/ECE in kodeksu OECD.

| 4.3 | Imetnik homologacije zlasti:






  4.3.1 | zagotovi, da obstajajo in se uporabljajo postopki za učinkovit nadzor skladnosti proizvodov (vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot) s homologiranim tipom; |
| --- | --- | --- |

4.3

Imetnik homologacije zlasti:

4.3.1

zagotovi, da obstajajo in se uporabljajo postopki za učinkovit nadzor skladnosti proizvodov (vozil, sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot) s homologiranim tipom;

| 4.3.2 | dostopa do preskusne ali druge ustrezne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom; |
| --- | --- |

4.3.2

dostopa do preskusne ali druge ustrezne opreme, potrebne za preverjanje skladnosti z vsakim homologiranim tipom;

| 4.3.3 | poskrbi za evidentiranje rezultatov preskusov ali pregledov in za to, da pripadajoča dokumentacija ostane na voljo za obdobje do 10 let, ki se določi skupaj s homologacijskim organom; |
| --- | --- |

4.3.3

poskrbi za evidentiranje rezultatov preskusov ali pregledov in za to, da pripadajoča dokumentacija ostane na voljo za obdobje do 10 let, ki se določi skupaj s homologacijskim organom;

| 4.3.4 | analizira rezultate vseh vrst preskusov ali pregledov, da se potrdi in zagotovi stabilnost lastnosti proizvoda ob upoštevanju običajnih odstopanj pri serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

4.3.4

analizira rezultate vseh vrst preskusov ali pregledov, da se potrdi in zagotovi stabilnost lastnosti proizvoda ob upoštevanju običajnih odstopanj pri serijski proizvodnji;

| 4.3.5 | zagotovi, da se za vsak tip proizvoda opravijo vsaj pregledi in preskusi, predpisani v Uredbi (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe, ter pregledi in preskusi, določeni v zadevnem pravilniku UN/ECE ali kodeksu OECD; |
| --- | --- |

4.3.5

zagotovi, da se za vsak tip proizvoda opravijo vsaj pregledi in preskusi, predpisani v Uredbi (EU) št. 167/2013 ter delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe, ter pregledi in preskusi, določeni v zadevnem pravilniku UN/ECE ali kodeksu OECD;

| 4.3.6 | zagotovi, da se za vsako serijo vzorcev ali preskusnih delov, glede katerih se pri zadevni vrsti preskusa pokaže neskladnost, opravijo dodatno vzorčenje in preskus ali pregled. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi, da se znova vzpostavi skladnost proizvodnega postopka s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

4.3.6

zagotovi, da se za vsako serijo vzorcev ali preskusnih delov, glede katerih se pri zadevni vrsti preskusa pokaže neskladnost, opravijo dodatno vzorčenje in preskus ali pregled. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi, da se znova vzpostavi skladnost proizvodnega postopka s homologiranim tipom.

| 4.3.7 | Pri homologaciji vozil pregledi iz točke 4.3.5 vključujejo vsaj preverjanje specifikacij o pravilni izdelavi, povezanih s homologacijo, in informacij, zahtevanih za potrdila o skladnosti. |
| --- | --- |

4.3.7

Pri homologaciji vozil pregledi iz točke 4.3.5 vključujejo vsaj preverjanje specifikacij o pravilni izdelavi, povezanih s homologacijo, in informacij, zahtevanih za potrdila o skladnosti.

| 4.4 | Pri homologacijah po delih, mešanih homologacijah ali večstopenjskih homologacijah lahko homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, zahteva posebne podatke glede izpolnjevanja zahtev za skladnost proizvodnje, določenih v tej prilogi, od vsakega homologacijskega organa, ki je podelil homologacijo katerega koli relevantnega sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote. |
| --- | --- |

4.4

Pri homologacijah po delih, mešanih homologacijah ali večstopenjskih homologacijah lahko homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, zahteva posebne podatke glede izpolnjevanja zahtev za skladnost proizvodnje, določenih v tej prilogi, od vsakega homologacijskega organa, ki je podelil homologacijo katerega koli relevantnega sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote.

| 4.5 | Če homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, ni zadovoljen s prejetimi informacijami iz točke 4.4 ter je o tem pisno obvestil zadevnega proizvajalca in homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo za sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto, homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, zahteva, da se v poslovnih prostorih proizvajalcev navedenih sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot izvedejo dodatne revizije ali pregledi skladnosti proizvodnje, pri čemer se rezultati takoj dajo na voljo zadevnemu homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

4.5

Če homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, ni zadovoljen s prejetimi informacijami iz točke 4.4 ter je o tem pisno obvestil zadevnega proizvajalca in homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo za sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto, homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, zahteva, da se v poslovnih prostorih proizvajalcev navedenih sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot izvedejo dodatne revizije ali pregledi skladnosti proizvodnje, pri čemer se rezultati takoj dajo na voljo zadevnemu homologacijskemu organu.

| 4.6 | Če se uporabljata točki 4.4 in 4.5 ter rezultati dodatnih revizij ali pregledov po mnenju homologacijskega organa, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, niso zadovoljivi, proizvajalec zagotovi, da se s korektivnimi ukrepi čim prej znova vzpostavi skladnost proizvodnje, tako da bo zadovoljiva za homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, in homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo za sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto. |
| --- | --- |

4.6

Če se uporabljata točki 4.4 in 4.5 ter rezultati dodatnih revizij ali pregledov po mnenju homologacijskega organa, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, niso zadovoljivi, proizvajalec zagotovi, da se s korektivnimi ukrepi čim prej znova vzpostavi skladnost proizvodnje, tako da bo zadovoljiva za homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo celotnega vozila, in homologacijski organ, ki podeljuje homologacijo za sistem, sestavni del ali samostojno tehnično enoto.

5.   Ukrepi za nadaljnje preverjanje

| 5.1 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko z rednimi revizijami kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti proizvodnje, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Proizvajalec za ta namen omogoči dostop do proizvodnih, nadzornih in preskusnih obratov ter prostorov za skladiščenje in distribucijo ter zagotovi vse potrebne informacije v zvezi z dokumentacijo in evidencami sistema vodenja kakovosti. |
| --- | --- |

5.1

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko z rednimi revizijami kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti proizvodnje, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Proizvajalec za ta namen omogoči dostop do proizvodnih, nadzornih in preskusnih obratov ter prostorov za skladiščenje in distribucijo ter zagotovi vse potrebne informacije v zvezi z dokumentacijo in evidencami sistema vodenja kakovosti.

| 5.1.1 | Običajno se pri takih rednih revizijah preverja, ali je učinkovitost postopkov, določenih v oddelkih 3 in 4 (začetna presoja in ukrepi za skladnost proizvoda) te priloge, nespremenjena. |
| --- | --- |

5.1.1

Običajno se pri takih rednih revizijah preverja, ali je učinkovitost postopkov, določenih v oddelkih 3 in 4 (začetna presoja in ukrepi za skladnost proizvoda) te priloge, nespremenjena.

| 5.1.1.1 | Nadzor, ki ga izvajajo tehnične službe (kvalificirane ali priznane, kot je določeno v točki 3.3.3), se prizna kot izpolnjevanje zahtev iz točke 5.1.1 v zvezi s postopki, uvedenimi pri začetni presoji. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Nadzor, ki ga izvajajo tehnične službe (kvalificirane ali priznane, kot je določeno v točki 3.3.3), se prizna kot izpolnjevanje zahtev iz točke 5.1.1 v zvezi s postopki, uvedenimi pri začetni presoji.

| 5.1.1.2 | Glede pogostosti teh preverjanj, ki jih opravi homologacijski organ (razen tistih, navedenih v točki 5.1.1.1), se zagotovi, da se ustrezna preverjanja skladnosti proizvodnje, izvedena v skladu z oddelkoma 3 in 4, ponovijo po obdobju, ki ga glede na ugotovljeno stopnjo zaupanja določi homologacijski organ. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Glede pogostosti teh preverjanj, ki jih opravi homologacijski organ (razen tistih, navedenih v točki 5.1.1.1), se zagotovi, da se ustrezna preverjanja skladnosti proizvodnje, izvedena v skladu z oddelkoma 3 in 4, ponovijo po obdobju, ki ga glede na ugotovljeno stopnjo zaupanja določi homologacijski organ.

| 5.2 | Pri vsakem preverjanju se inšpektorju dajo na voljo evidence o preskusih, pregledih in proizvodnji, zlasti evidence o tistih preskusih ali pregledih, ki so potrebni v skladu s točko 4.2. |
| --- | --- |

5.2

Pri vsakem preverjanju se inšpektorju dajo na voljo evidence o preskusih, pregledih in proizvodnji, zlasti evidence o tistih preskusih ali pregledih, ki so potrebni v skladu s točko 4.2.

| 5.3 | Inšpektor lahko naključno izbere vzorce, ki se preskusijo v proizvajalčevem laboratoriju ali prostorih tehnične službe, v takem primeru pa se izvede samo fizični preskus. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate preverjanj, ki jih opravi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.3

Inšpektor lahko naključno izbere vzorce, ki se preskusijo v proizvajalčevem laboratoriju ali prostorih tehnične službe, v takem primeru pa se izvede samo fizični preskus. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate preverjanj, ki jih opravi proizvajalec.

| 5.4 | Če se kakovost nadzora pokaže za nezadovoljivo ali če se zdi, da je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu s točko 5.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, da izvede fizične preskuse v skladu z zahtevami, določenimi v oddelku 4 ter v Uredbi (EU) št. 167/2013, delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe, zadevnem pravilniku UN/ECE ali kodeksu OECD. |
| --- | --- |

5.4

Če se kakovost nadzora pokaže za nezadovoljivo ali če se zdi, da je treba preveriti veljavnost preskusov, opravljenih v skladu s točko 5.2, inšpektor izbere vzorce, ki se pošljejo tehnični službi, da izvede fizične preskuse v skladu z zahtevami, določenimi v oddelku 4 ter v Uredbi (EU) št. 167/2013, delegiranih in izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi navedene uredbe, zadevnem pravilniku UN/ECE ali kodeksu OECD.

| 5.5 | Če so rezultati nadzora oziroma spremljanja nezadovoljivi, homologacijski organ poskrbi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

5.5

Če so rezultati nadzora oziroma spremljanja nezadovoljivi, homologacijski organ poskrbi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

| 5.6 | Kadar se z Uredbo (EU) št. 167/2013 zahteva skladnost s pravilniki UN/ECE ali omogoča, da se namesto zahtev iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe, uporabijo popolna poročila o preskusih, izdana na podlagi standardnih kodeksov OECD, se lahko proizvajalec namesto zahtev za skladnost proizvodnje iz zadevnih pravilnikov UN/ECE ali kodeksov OECD odloči uporabiti določbe te priloge. Toda če se uporabljata točki 4.5 ali 4.6, je treba zadovoljivo izpolnjevati vse ločene zahteve za skladnost proizvodnje iz pravilnikov UN/ECE ali kodeksov OECD, kot to zahteva homologacijski organ, dokler ta ne odloči, da je bila skladnost proizvodnje ponovno vzpostavljena. |
| --- | --- |

5.6

Kadar se z Uredbo (EU) št. 167/2013 zahteva skladnost s pravilniki UN/ECE ali omogoča, da se namesto zahtev iz delegiranih aktov, sprejetih na podlagi navedene uredbe, uporabijo popolna poročila o preskusih, izdana na podlagi standardnih kodeksov OECD, se lahko proizvajalec namesto zahtev za skladnost proizvodnje iz zadevnih pravilnikov UN/ECE ali kodeksov OECD odloči uporabiti določbe te priloge. Toda če se uporabljata točki 4.5 ali 4.6, je treba zadovoljivo izpolnjevati vse ločene zahteve za skladnost proizvodnje iz pravilnikov UN/ECE ali kodeksov OECD, kot to zahteva homologacijski organ, dokler ta ne odloči, da je bila skladnost proizvodnje ponovno vzpostavljena.

PRILOGA V

Zahteve glede dostopa do informacij o popravilu in vzdrževanju

SEZNAM DODATKOV

| Številka dodatka | Naslov dodatka | Stran |
| --- | --- | --- |
| 1 | Dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila | 26 |
| 2 | Informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij | 28 |

Številka dodatka

Naslov dodatka

Stran

1

Dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila

26

2

Informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij

28

1.   Opredelitev pojma

V tej prilogi se uporablja naslednja opredelitev pojma: „dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila“ pomeni razpoložljivost vseh informacij o vgrajenem sistemu za diagnostiko (on-board diagnostic – OBD) ter popravilu in vzdrževanju, ki so potrebne za pregled, diagnostiko, servisiranje ali popravilo vozila.

2.   Izpolnjevanje zahtev za dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila v homologacijskem postopku

| 2.1 | Proizvajalec zagotovi izpolnjevanje tehničnih zahtev iz te priloge glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalec zagotovi izpolnjevanje tehničnih zahtev iz te priloge glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila.

| 2.2 | Homologacijski organi podelijo homologacijo šele, ko proizvajalec predloži potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

2.2

Homologacijski organi podelijo homologacijo šele, ko proizvajalec predloži potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila.

| 2.3 | Potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila se šteje za dokazilo o skladnosti s poglavjem XV Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.3

Potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila se šteje za dokazilo o skladnosti s poglavjem XV Uredbe (EU) št. 167/2013.

| 2.4 | Potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila se sestavi v skladu z vzorcem iz tretjega pododstavka člena 53(8) Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.4

Potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila se sestavi v skladu z vzorcem iz tretjega pododstavka člena 53(8) Uredbe (EU) št. 167/2013.

3.   Pristojbine za dostop

Poleg dostopa na časovni osnovi iz člena 55 Uredbe (EU) št. 167/2013 lahko proizvajalci zagotavljajo dostop na podlagi transakcij, za katerega se pristojbine zaračunajo na transakcijo in ne temeljijo na trajanju obdobja, za katerega se zagotovi dostop. Proizvajalci lahko zagotovijo sisteme dostopa na časovni osnovi in na podlagi transakcij, neodvisni serviserji pa si izberejo le en sistem dostopa, bodisi dostop na časovni osnovi bodisi dostop na podlagi transakcij.

4.   Servisni deli, diagnostična orodja in preskusna oprema

| 4.1 | V okviru člena 53(6) Uredbe (EU) št. 167/2013 proizvajalec poleg kontaktnih podatkov, ki jih navede na svoji spletni strani, zainteresiranim stranem na podlagi posameznih dogovorov, za katere velja načelo iz člena 55 navedene uredbe, zagotovi naslednje informacije:






  4.1.1 | pomembne informacije, ki omogočajo razvoj nadomestnih sestavnih delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje sistema OBD; |
| --- | --- | --- |

4.1

V okviru člena 53(6) Uredbe (EU) št. 167/2013 proizvajalec poleg kontaktnih podatkov, ki jih navede na svoji spletni strani, zainteresiranim stranem na podlagi posameznih dogovorov, za katere velja načelo iz člena 55 navedene uredbe, zagotovi naslednje informacije:

4.1.1

pomembne informacije, ki omogočajo razvoj nadomestnih sestavnih delov, nujno potrebnih za pravilno delovanje sistema OBD;

| 4.1.2 | informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij in so navedene v Dodatku 2. |
| --- | --- |

4.1.2

informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij in so navedene v Dodatku 2.

| 4.2 | Za namene točke 4.1.1 razvoj nadomestnih sestavnih delov ni omejen z:






  4.2.1 | nerazpoložljivostjo ustreznih informacij; |
| --- | --- | --- |

4.2

Za namene točke 4.1.1 razvoj nadomestnih sestavnih delov ni omejen z:

4.2.1

nerazpoložljivostjo ustreznih informacij;

| 4.2.2 | tehničnimi zahtevami, ki se nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vrednosti sistema OBD ali če sistem OBD ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor sistema OBD iz te uredbe; |
| --- | --- |

4.2.2

tehničnimi zahtevami, ki se nanašajo na strategije za javljanje napak, če so presežene mejne vrednosti sistema OBD ali če sistem OBD ne more izpolniti osnovnih zahtev za nadzor sistema OBD iz te uredbe;

| 4.2.3 | posebnimi spremembami pri obravnavi informacij o sistemu OBD glede različne obravnave pogona vozila na tekoče gorivo ali plin; |
| --- | --- |

4.2.3

posebnimi spremembami pri obravnavi informacij o sistemu OBD glede različne obravnave pogona vozila na tekoče gorivo ali plin;

| 4.2.4 | homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno število manjših pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

4.2.4

homologacijo vozil s pogonom na plin, ki imajo omejeno število manjših pomanjkljivosti.

| 4.3 | Za namene točke 4.1.2, kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih uporabljajo diagnostična in preskusna orodja v skladu s standardom ISO 22900-2:2009 Modular Vehicle Communication Interface – MVCI (modularni komunikacijski vmesnik za vozila) in standardom ISO 22901-2:2011 Open Diagnostic Data Exchange – ODX (odprta izmenjava diagnostičnih podatkov), so datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na spletni strani proizvajalca. |
| --- | --- |

4.3

Za namene točke 4.1.2, kadar proizvajalci v franšiznih omrežjih uporabljajo diagnostična in preskusna orodja v skladu s standardom ISO 22900-2:2009 Modular Vehicle Communication Interface – MVCI (modularni komunikacijski vmesnik za vozila) in standardom ISO 22901-2:2011 Open Diagnostic Data Exchange – ODX (odprta izmenjava diagnostičnih podatkov), so datoteke ODX dostopne neodvisnim izvajalcem na spletni strani proizvajalca.

5.   Večstopenjska homologacija

| 5.1 | Pri večstopenjski homologaciji, kakor je opredeljena v členu 20 Uredbe (EU) št. 167/2013, je končni proizvajalec odgovoren za zagotavljanje dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila v zvezi z lastno stopnjo proizvodnje in povezavo s predhodnimi stopnjami. |
| --- | --- |

5.1

Pri večstopenjski homologaciji, kakor je opredeljena v členu 20 Uredbe (EU) št. 167/2013, je končni proizvajalec odgovoren za zagotavljanje dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila v zvezi z lastno stopnjo proizvodnje in povezavo s predhodnimi stopnjami.

| 5.2 | Poleg tega končni proizvajalec neodvisnim izvajalcem na svoji spletni strani zagotovi naslednje informacije:






  5.2.1 | spletni naslov proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje; |
| --- | --- | --- |

5.2

Poleg tega končni proizvajalec neodvisnim izvajalcem na svoji spletni strani zagotovi naslednje informacije:

5.2.1

spletni naslov proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje;

| 5.2.2 | ime in naslov vseh proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje; |
| --- | --- |

5.2.2

ime in naslov vseh proizvajalcev, odgovornih za predhodne stopnje;

| 5.2.3 | homologacijske številke predhodnih stopenj; |
| --- | --- |

5.2.3

homologacijske številke predhodnih stopenj;

| 5.2.4 | številko motorja. |
| --- | --- |

5.2.4

številko motorja.

| 5.3 | Proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, je odgovoren za zagotavljanje dostopa na svoji spletni strani do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila v zvezi s stopnjami homologacije, za katere je odgovoren, in povezavo s predhodnimi stopnjami. |
| --- | --- |

5.3

Proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, je odgovoren za zagotavljanje dostopa na svoji spletni strani do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila v zvezi s stopnjami homologacije, za katere je odgovoren, in povezavo s predhodnimi stopnjami.

| 5.4 | Proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi naslednje informacije:






  5.4.1 | potrdilo o skladnosti v zvezi s stopnjami, za katere je odgovoren; |
| --- | --- | --- |

5.4

Proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi naslednje informacije:

5.4.1

potrdilo o skladnosti v zvezi s stopnjami, za katere je odgovoren;

| 5.4.2 | potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, vključno z dodatki k potrdilu; |
| --- | --- |

5.4.2

potrdilo o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, vključno z dodatki k potrdilu;

| 5.4.3 | homologacijsko številko, ki ustreza stopnjam, za katere je odgovoren; |
| --- | --- |

5.4.3

homologacijsko številko, ki ustreza stopnjam, za katere je odgovoren;

| 5.4.4 | dokumente iz točk 5.4.1, 5.4.2 in 5.4.3, ki so jih zagotovili proizvajalci iz predhodnih stopenj. |
| --- | --- |

5.4.4

dokumente iz točk 5.4.1, 5.4.2 in 5.4.3, ki so jih zagotovili proizvajalci iz predhodnih stopenj.

| 5.5 | Vsak proizvajalec pooblasti proizvajalca, odgovornega za naslednjo stopnjo, da posreduje dokumente proizvajalcem, odgovornim za poznejše stopnje in končno stopnjo. |
| --- | --- |

5.5

Vsak proizvajalec pooblasti proizvajalca, odgovornega za naslednjo stopnjo, da posreduje dokumente proizvajalcem, odgovornim za poznejše stopnje in končno stopnjo.

| 5.6 | Poleg tega proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, na pogodbeni podlagi:






  5.6.1 | proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren; |
| --- | --- | --- |

5.6

Poleg tega proizvajalec, odgovoren za posamezno stopnjo ali stopnje homologacije, na pogodbeni podlagi:

5.6.1

proizvajalcu, odgovornemu za naslednjo stopnjo, zagotovi dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren;

| 5.6.2 | na zahtevo proizvajalca, odgovornega za poznejšo stopnjo homologacije, zagotovi dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren. |
| --- | --- |

5.6.2

na zahtevo proizvajalca, odgovornega za poznejšo stopnjo homologacije, zagotovi dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila ter informacij o vmesniku, ki ustrezajo posameznim stopnjam, za katere je odgovoren.

| 5.7 | Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem, lahko zaračuna pristojbine v skladu s členom 55 Uredbe (EU) št. 167/2013 samo za posamezne stopnje, za katere je odgovoren. |
| --- | --- |

5.7

Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem, lahko zaračuna pristojbine v skladu s členom 55 Uredbe (EU) št. 167/2013 samo za posamezne stopnje, za katere je odgovoren.

| 5.8 | Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem, ne zaračuna pristojbin za zagotovitev informacij o spletnem naslovu ali kontaktnih podatkov katerega koli drugega proizvajalca. |
| --- | --- |

5.8

Proizvajalec, vključno s končnim proizvajalcem, ne zaračuna pristojbin za zagotovitev informacij o spletnem naslovu ali kontaktnih podatkov katerega koli drugega proizvajalca.

6.   Proizvajalci majhnih serij

| 6.1 | Proizvajalci v skladu s členom 53(13) Uredbe (EU) št. 167/2013 zagotovijo nezapleten in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, ki ni diskriminatoren v primerjavi z določbami ali dostopom, predvidenimi za pooblaščene trgovce in serviserje, če je svetovna letna proizvodnja tipa vozila, zajetega z navedeno uredbo, manjša od:






  (a) | za kategorijo T: 200 vozil; |
| --- | --- | --- |

6.1

Proizvajalci v skladu s členom 53(13) Uredbe (EU) št. 167/2013 zagotovijo nezapleten in hiter dostop do informacij o popravilu in vzdrževanju, ki ni diskriminatoren v primerjavi z določbami ali dostopom, predvidenimi za pooblaščene trgovce in serviserje, če je svetovna letna proizvodnja tipa vozila, zajetega z navedeno uredbo, manjša od:

(a)

za kategorijo T: 200 vozil;

| (b) | za kategorijo C: 80 vozil; |
| --- | --- |

(b)

za kategorijo C: 80 vozil;

| (c) | za kategorijo R: 400 vozil; |
| --- | --- |

(c)

za kategorijo R: 400 vozil;

| (d) | za kategorijo S: 200 vozil. |
| --- | --- |

(d)

za kategorijo S: 200 vozil.

Za tip sistema, sestavnega dela ali samostojne tehnične enote, ki jih zajema navedena uredba, je obseg proizvodnje, ki se upošteva za namene te določbe, 250 enot.

| 6.2 | Vozila, sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote iz točke 6.1 so navedeni na proizvajalčevi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju. |
| --- | --- |

6.2

Vozila, sistemi, sestavni deli in samostojne tehnične enote iz točke 6.1 so navedeni na proizvajalčevi spletni strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju.

| 6.3 | Homologacijski organ Komisijo obvesti o vsaki homologaciji, podeljeni proizvajalcem majhnih serij. |
| --- | --- |

6.3

Homologacijski organ Komisijo obvesti o vsaki homologaciji, podeljeni proizvajalcem majhnih serij.

7.   Izpolnjevanje obveznosti glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila

| 7.1 | Homologacijski organ lahko kadar koli na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ali ocene, ki jo izvede tehnična služba, preveri, ali proizvajalec izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 167/2013, te uredbe in pogojev potrdila o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

7.1

Homologacijski organ lahko kadar koli na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe ali ocene, ki jo izvede tehnična služba, preveri, ali proizvajalec izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 167/2013, te uredbe in pogojev potrdila o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila.

| 7.2 | Kadar homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje svojih obveznosti glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, homologacijski organ, ki je podelil zadevno homologacijo, sprejme ustrezne ukrepe za popravo tega stanja. |
| --- | --- |

7.2

Kadar homologacijski organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje svojih obveznosti glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, homologacijski organ, ki je podelil zadevno homologacijo, sprejme ustrezne ukrepe za popravo tega stanja.

| 7.3 | Taki ukrepi lahko vključujejo preklic ali začasno razveljavitev homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se sprejmejo v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

7.3

Taki ukrepi lahko vključujejo preklic ali začasno razveljavitev homologacije, globo ali druge ukrepe, ki se sprejmejo v skladu z Uredbo (EU) št. 167/2013.

| 7.4 | Če neodvisni izvajalec ali trgovinsko združenje, ki zastopa neodvisne izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu, ta izvede revizijo, s katero preveri, ali proizvajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

7.4

Če neodvisni izvajalec ali trgovinsko združenje, ki zastopa neodvisne izvajalce, vloži pritožbo pri homologacijskem organu, ta izvede revizijo, s katero preveri, ali proizvajalec izpolnjuje svoje obveznosti glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila.

| 7.5 | Pri izvajanju revizije lahko homologacijski organ zaprosi tehnično službo ali katerega koli drugega neodvisnega strokovnjaka, naj preveri, ali so te obveznosti izpolnjene. |
| --- | --- |

7.5

Pri izvajanju revizije lahko homologacijski organ zaprosi tehnično službo ali katerega koli drugega neodvisnega strokovnjaka, naj preveri, ali so te obveznosti izpolnjene.

| 7.6 | Če informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila ob vložitvi vloge za homologacijo niso na voljo, proizvajalec zagotovi te informacije v roku šestih mesecev od podelitve homologacije. |
| --- | --- |

7.6

Če informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila ob vložitvi vloge za homologacijo niso na voljo, proizvajalec zagotovi te informacije v roku šestih mesecev od podelitve homologacije.

| 7.7 | Kadar je vozilo dano na trg več kot šest mesecev po homologaciji, se informacije zagotovijo na dan, ko se vozilo da na trg. |
| --- | --- |

7.7

Kadar je vozilo dano na trg več kot šest mesecev po homologaciji, se informacije zagotovijo na dan, ko se vozilo da na trg.

| 7.8 | Homologacijski organ lahko na podlagi izpolnjenega potrdila o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila domneva, da je proizvajalec sprejel zadovoljive ukrepe in postopke glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, če ni bila vložena nobena pritožba in če je proizvajalec potrdilo predložil v rokih iz točke 7.7. |
| --- | --- |

7.8

Homologacijski organ lahko na podlagi izpolnjenega potrdila o dostopu do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila domneva, da je proizvajalec sprejel zadovoljive ukrepe in postopke glede dostopa do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, če ni bila vložena nobena pritožba in če je proizvajalec potrdilo predložil v rokih iz točke 7.7.

| 7.9 | Če se potrdilo o skladnosti ne predloži v navedenem roku, homologacijski organ sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti. |
| --- | --- |

7.9

Če se potrdilo o skladnosti ne predloži v navedenem roku, homologacijski organ sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti.

8.   Zahteve za informacije za podelitev dostopa neodvisnim izvajalcem do nezaščitenih območij

| 8.1 | Za dostop do vseh informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju, ki se ne nanašajo na zaščitena območja vozila, se za registracijo neodvisnega izvajalca za uporabo proizvajalčeve spletne strani zahtevajo samo informacije, ki so potrebne za potrditev načina plačila informacij. |
| --- | --- |

8.1

Za dostop do vseh informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju, ki se ne nanašajo na zaščitena območja vozila, se za registracijo neodvisnega izvajalca za uporabo proizvajalčeve spletne strani zahtevajo samo informacije, ki so potrebne za potrditev načina plačila informacij.

9.   Zahteve za informacije za podelitev dostopa neodvisnim izvajalcem do zaščitenih območij

| 9.1 | Za dostop do vseh informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju, ki se nanašajo na zaščitena območja vozila, se neodvisnemu izvajalcu podelita dostop in pooblastilo zanj na podlagi dokumentov, ki dokazujejo, da opravlja zakonito poslovno dejavnost in ni bil obsojen zaradi s tem povezane kriminalne dejavnosti. |
| --- | --- |

9.1

Za dostop do vseh informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju, ki se nanašajo na zaščitena območja vozila, se neodvisnemu izvajalcu podelita dostop in pooblastilo zanj na podlagi dokumentov, ki dokazujejo, da opravlja zakonito poslovno dejavnost in ni bil obsojen zaradi s tem povezane kriminalne dejavnosti.

| 9.2 | Dostop do zaščitenih funkcij vozila, ki jih uporabljajo pooblaščeni trgovci in serviserji, se zagotovi neodvisnim izvajalcem, ki so zaščiteni z varnostno tehnologijo v zvezi z izmenjavo podatkov, da se zagotovijo zaupnost, neoporečnost in zaščita pred ponovitvami. |
| --- | --- |

9.2

Dostop do zaščitenih funkcij vozila, ki jih uporabljajo pooblaščeni trgovci in serviserji, se zagotovi neodvisnim izvajalcem, ki so zaščiteni z varnostno tehnologijo v zvezi z izmenjavo podatkov, da se zagotovijo zaupnost, neoporečnost in zaščita pred ponovitvami.

| 9.3 | Forum o dostopu do informacij o vozilu iz člena 56 Uredbe (EU) št. 167/2013 določi parametre za izpolnjevanje navedenih zahtev v skladu z najnovejšo tehnologijo. |
| --- | --- |

9.3

Forum o dostopu do informacij o vozilu iz člena 56 Uredbe (EU) št. 167/2013 določi parametre za izpolnjevanje navedenih zahtev v skladu z najnovejšo tehnologijo.

| 9.4 | Za informacije glede dostopa do zaščitenih območij vozila neodvisni izvajalec predloži potrdilo v skladu s standardom ISO 20828:2006, s katerim identificira sebe in organizacijo, ki ji pripada. Proizvajalec odgovori z lastnim potrdilom v skladu s standardom ISO 20828:2006, s katerim neodvisnemu izvajalcu potrdi, da dostopa do prave strani zadevnega proizvajalca. Obe stranki vodita evidenco vseh takih transakcij, ki vsebuje podatke o vozilih in spremembah na njih v skladu s to določbo. |
| --- | --- |

9.4

Za informacije glede dostopa do zaščitenih območij vozila neodvisni izvajalec predloži potrdilo v skladu s standardom ISO 20828:2006, s katerim identificira sebe in organizacijo, ki ji pripada. Proizvajalec odgovori z lastnim potrdilom v skladu s standardom ISO 20828:2006, s katerim neodvisnemu izvajalcu potrdi, da dostopa do prave strani zadevnega proizvajalca. Obe stranki vodita evidenco vseh takih transakcij, ki vsebuje podatke o vozilih in spremembah na njih v skladu s to določbo.

Dodatek 1

Dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila

1.   Uvod

| 1.1 | Ta dodatek določa tehnične zahteve za dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila. |
| --- | --- |

1.1

Ta dodatek določa tehnične zahteve za dostop do informacij o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila.

2.   Zahteve

| 2.1 | Proizvajalec zagotovi informacije o popravilu in vzdrževanju vozil samo v obliki odprtega besedila in grafičnih formatov ali formatov, ki si jih je mogoče ogledati in natisniti samo z uporabo standardnih vtičnikov za programsko opremo, ki so prosto dostopni, se preprosto namestijo in delujejo na pogosto uporabljenih operacijskih sistemih računalnikov. |
| --- | --- |

2.1

Proizvajalec zagotovi informacije o popravilu in vzdrževanju vozil samo v obliki odprtega besedila in grafičnih formatov ali formatov, ki si jih je mogoče ogledati in natisniti samo z uporabo standardnih vtičnikov za programsko opremo, ki so prosto dostopni, se preprosto namestijo in delujejo na pogosto uporabljenih operacijskih sistemih računalnikov.

| 2.1.1 | Informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki so na voljo na spletnih straneh, morajo upoštevati skupni standard iz člena 53(2) Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.1.1

Informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki so na voljo na spletnih straneh, morajo upoštevati skupni standard iz člena 53(2) Uredbe (EU) št. 167/2013.

| 2.1.2 | Kadar je mogoče, so ključne besede v metapodatkih skladne s standardom ISO 15031-2:2010. Take informacije so vedno na voljo, razen ko se vzdržuje spletna stran. |
| --- | --- |

2.1.2

Kadar je mogoče, so ključne besede v metapodatkih skladne s standardom ISO 15031-2:2010. Take informacije so vedno na voljo, razen ko se vzdržuje spletna stran.

| 2.1.3 | Osebe, ki potrebujejo pravico do kopiranja ali ponovne objave informacij, se pogajajo neposredno z zadevnim proizvajalcem. |
| --- | --- |

2.1.3

Osebe, ki potrebujejo pravico do kopiranja ali ponovne objave informacij, se pogajajo neposredno z zadevnim proizvajalcem.

| 2.1.4 | Na voljo so tudi informacije za učno gradivo, vendar so lahko namesto na spletnih straneh predstavljene z drugimi mediji. |
| --- | --- |

2.1.4

Na voljo so tudi informacije za učno gradivo, vendar so lahko namesto na spletnih straneh predstavljene z drugimi mediji.

| 2.2 | Informacije o vseh delih vozila, s katerimi je proizvajalec vozila opremil vozilo, kot je opredeljeno s številko modela in serijsko številko ali z identifikacijsko številko vozila (VIN) in drugimi merili, kot so medosna razdalja, moč motorja, paket opreme ali možnosti, in ki jih je mogoče zamenjati z rezervnimi deli, ki jih proizvajalec vozila zagotavlja pooblaščenim serviserjem ali trgovcem ali tretjim osebam s sklicem na številko dela originalne opreme (OE), se zagotovijo v zbirki podatkov, ki je zlahka dostopna neodvisnim izvajalcem. |
| --- | --- |

2.2

Informacije o vseh delih vozila, s katerimi je proizvajalec vozila opremil vozilo, kot je opredeljeno s številko modela in serijsko številko ali z identifikacijsko številko vozila (VIN) in drugimi merili, kot so medosna razdalja, moč motorja, paket opreme ali možnosti, in ki jih je mogoče zamenjati z rezervnimi deli, ki jih proizvajalec vozila zagotavlja pooblaščenim serviserjem ali trgovcem ali tretjim osebam s sklicem na številko dela originalne opreme (OE), se zagotovijo v zbirki podatkov, ki je zlahka dostopna neodvisnim izvajalcem.

| 2.3 | Ta zbirka podatkov oziroma v drugačnem formatu dostopne informacije vsebujejo VIN, številke delov OE, poimenovanje delov OE, podatke o veljavnosti (veljavno od/do), navodila za vgradnjo in po potrebi strukturne lastnosti. |
| --- | --- |

2.3

Ta zbirka podatkov oziroma v drugačnem formatu dostopne informacije vsebujejo VIN, številke delov OE, poimenovanje delov OE, podatke o veljavnosti (veljavno od/do), navodila za vgradnjo in po potrebi strukturne lastnosti.

| 2.4 | Informacije v zbirki podatkov ali drugačnem dostopnem formatu se redno posodabljajo. Posodobitve vključujejo zlasti vse spremembe posameznih vozil po njihovi izdelavi, če so te informacije na voljo pooblaščenim trgovcem. |
| --- | --- |

2.4

Informacije v zbirki podatkov ali drugačnem dostopnem formatu se redno posodabljajo. Posodobitve vključujejo zlasti vse spremembe posameznih vozil po njihovi izdelavi, če so te informacije na voljo pooblaščenim trgovcem.

| 2.5 | Reprogramiranje krmilnih enot, na primer za ponovno umerjanje po popravilu, namestitev programske opreme na nadomestno krmilno enoto motorja (ECU) ali za prekodiranje ali ponastavitev nadomestnih ali sestavnih delov, mora omogočati uporabo nelastniške strojne opreme. |
| --- | --- |

2.5

Reprogramiranje krmilnih enot, na primer za ponovno umerjanje po popravilu, namestitev programske opreme na nadomestno krmilno enoto motorja (ECU) ali za prekodiranje ali ponastavitev nadomestnih ali sestavnih delov, mora omogočati uporabo nelastniške strojne opreme.

| 2.5.1 | Reprogramiranje se izvaja v skladu s standardom ISO 22900-2, SAE J2534 ali TMC RP1210 najpozneje od 1. 1. 2018.
  Ta datum je določen na 1. 1. 2020 za:






  — | proizvajalce vozil kategorij R in S; |
| --- | --- | --- |

2.5.1

Reprogramiranje se izvaja v skladu s standardom ISO 22900-2, SAE J2534 ali TMC RP1210 najpozneje od 1. 1. 2018.

Ta datum je določen na 1. 1. 2020 za:

—

proizvajalce vozil kategorij R in S;

| — | proizvajalce vozil kategorij T in C, katerih obseg proizvodnje je manjši od omejitev, določenih v točki 6.1 te priloge; |
| --- | --- |

—

proizvajalce vozil kategorij T in C, katerih obseg proizvodnje je manjši od omejitev, določenih v točki 6.1 te priloge;

| — | proizvajalce sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, katerih obseg proizvodnje je manjši od omejitev, določenih v točki 6.1 te priloge. |
| --- | --- |

—

proizvajalce sistemov, sestavnih delov ali samostojnih tehničnih enot, katerih obseg proizvodnje je manjši od omejitev, določenih v točki 6.1 te priloge.

| 2.5.2 | Uporabijo se lahko tudi eternet, serijski kabel ali vmesnik krajevnega omrežja (LAN) ter drugi mediji, kot so zgoščenka (CD), digitalna prilagodljiva plošča (DVD) ali polprevodniška pomnilniška naprava za informacijsko-razvedrilne sisteme (npr. navigacijski sistemi, telefon), vendar le, če za to ni potrebna lastniška komunikacijska programska (npr. gonilniki ali vtičniki) in strojna oprema. Za potrjevanje združljivosti aplikacij, specifičnih za proizvajalca, in komunikacijskih vmesnikov vozila (VCI), skladnih s standardom ISO 22900-2, SAE J2534 ali TMC RP1210, proizvajalec ponudi bodisi vrednotenje neodvisno razvitih VCI bodisi informacije ter da na voljo morebitno posebno strojno opremo, ki jo proizvajalec VCI potrebuje za samostojno izvedbo takega vrednotenja. Pogoji člena 55 Uredbe (EU) št. 167/2013 se uporabljajo za pristojbine za tako vrednotenje ali informacije in strojno opremo. |
| --- | --- |

2.5.2

Uporabijo se lahko tudi eternet, serijski kabel ali vmesnik krajevnega omrežja (LAN) ter drugi mediji, kot so zgoščenka (CD), digitalna prilagodljiva plošča (DVD) ali polprevodniška pomnilniška naprava za informacijsko-razvedrilne sisteme (npr. navigacijski sistemi, telefon), vendar le, če za to ni potrebna lastniška komunikacijska programska (npr. gonilniki ali vtičniki) in strojna oprema. Za potrjevanje združljivosti aplikacij, specifičnih za proizvajalca, in komunikacijskih vmesnikov vozila (VCI), skladnih s standardom ISO 22900-2, SAE J2534 ali TMC RP1210, proizvajalec ponudi bodisi vrednotenje neodvisno razvitih VCI bodisi informacije ter da na voljo morebitno posebno strojno opremo, ki jo proizvajalec VCI potrebuje za samostojno izvedbo takega vrednotenja. Pogoji člena 55 Uredbe (EU) št. 167/2013 se uporabljajo za pristojbine za tako vrednotenje ali informacije in strojno opremo.

| 2.5.3 | Dokler proizvajalec vozila ne uvede teh standardov, da na voljo lastniške informacije (npr. glede protokolov, postopkovne metode, kodiranja identitete) o tem, kako reprogramirati krmilno enoto. |
| --- | --- |

2.5.3

Dokler proizvajalec vozila ne uvede teh standardov, da na voljo lastniške informacije (npr. glede protokolov, postopkovne metode, kodiranja identitete) o tem, kako reprogramirati krmilno enoto.

| 2.5.4 | Za zagotavljanje komuniciranja znotraj vozila ter komuniciranja med enotami ECU in diagnostičnimi servisnimi orodji se uporabljajo naslednji standardi: SAE J1939, ISO 11783, ISO 14229 ali ISO 27145. ISO 27145 se uporablja v kombinaciji bodisi z ISO 15765-4 bodisi z ISO 13400. |
| --- | --- |

2.5.4

Za zagotavljanje komuniciranja znotraj vozila ter komuniciranja med enotami ECU in diagnostičnimi servisnimi orodji se uporabljajo naslednji standardi: SAE J1939, ISO 11783, ISO 14229 ali ISO 27145. ISO 27145 se uporablja v kombinaciji bodisi z ISO 15765-4 bodisi z ISO 13400.

| 2.5.5 | Kadar proizvajalec priporoča kombinacijo tipa traktorja s tipom vozila kategorije R ali S oziroma obratno, neodvisnim izvajalcem zagotovi informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki se nanašajo na medsebojno povezljivost obeh vozil. Te informacije se lahko zagotovijo na spletni strani, ki jo skupaj pripravi več proizvajalcev ali konzorcij proizvajalcev, če je ta spletna stran v skladu z določbami te uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.5.5

Kadar proizvajalec priporoča kombinacijo tipa traktorja s tipom vozila kategorije R ali S oziroma obratno, neodvisnim izvajalcem zagotovi informacije o sistemu OBD ter popravilu in vzdrževanju vozila, ki se nanašajo na medsebojno povezljivost obeh vozil. Te informacije se lahko zagotovijo na spletni strani, ki jo skupaj pripravi več proizvajalcev ali konzorcij proizvajalcev, če je ta spletna stran v skladu z določbami te uredbe, kot je navedeno v uvodni izjavi 23 Uredbe (EU) št. 167/2013.

| 2.6 | Proizvajalci na svojih spletnih straneh z informacijami o popravilu navedejo homologacijske številke po modelih. |
| --- | --- |

2.6

Proizvajalci na svojih spletnih straneh z informacijami o popravilu navedejo homologacijske številke po modelih.

| 2.7 | Proizvajalci določijo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do njihovih spletnih strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju na urni, dnevni, mesečni in letni osnovi ter po potrebi za dostop na posamezno transakcijo. |
| --- | --- |

2.7

Proizvajalci določijo primerne in sorazmerne pristojbine za dostop do njihovih spletnih strani z informacijami o popravilu in vzdrževanju na urni, dnevni, mesečni in letni osnovi ter po potrebi za dostop na posamezno transakcijo.

Dodatek 2

Informacije, ki omogočajo razvoj generičnih diagnostičnih orodij

1.   Informacije, ki so potrebne za izdelavo diagnostičnih orodij

Da se olajša zagotovitev generičnih diagnostičnih orodij za serviserje več znamk, proizvajalci vozil na spletnih straneh z informacijami o popravilu omogočijo dostop do informacij iz točk 1.1, 1.2 in 1.3. Navedene informacije vključujejo vse funkcije diagnostičnih orodij in vse povezave do informacij o popravilu ter navodila za odpravljanje težav. Proizvajalec lahko za dostop do informacij zaračuna primerno pristojbino.

1.1   Informacije o komunikacijskih protokolih

Naslednje zahtevane informacije so razdeljene po znamki, modelu in varianti vozila ali po drugi uporabni opredelitvi, na primer po VIN ali identifikaciji vozila in sistema:

| (a) | morebitni dodatni informacijski sistem za spremljanje protokolov, ki je potreben za izvedbo popolne diagnostike, poleg standardov iz točke 4.7.3 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49, vključno z morebitnimi dodatnimi informacijami o protokolih strojne ali programske opreme, prepoznavanjem parametrov, funkcijami prenosa, zahtevami za ohranjevanje povezave („keep alive“) ali stanji napake; |
| --- | --- |

(a)

morebitni dodatni informacijski sistem za spremljanje protokolov, ki je potreben za izvedbo popolne diagnostike, poleg standardov iz točke 4.7.3 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49, vključno z morebitnimi dodatnimi informacijami o protokolih strojne ali programske opreme, prepoznavanjem parametrov, funkcijami prenosa, zahtevami za ohranjevanje povezave („keep alive“) ali stanji napake;

| (b) | podatki, kako pridobiti ali razumeti vse kode okvar, ki niso skladne s standardi iz točke 4.7.3 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49; |
| --- | --- |

(b)

podatki, kako pridobiti ali razumeti vse kode okvar, ki niso skladne s standardi iz točke 4.7.3 Priloge 9B k Pravilniku UN/ECE št. 49;

| (c) | seznam vseh razpoložljivih parametrov podatkov v živo, vključno z informacijami o primerjanju in dostopu; |
| --- | --- |

(c)

seznam vseh razpoložljivih parametrov podatkov v živo, vključno z informacijami o primerjanju in dostopu;

| (d) | seznam vseh razpoložljivih preskusov delovanja, vključno z vključitvijo ali upravljanjem naprave in načinom za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(d)

seznam vseh razpoložljivih preskusov delovanja, vključno z vključitvijo ali upravljanjem naprave in načinom za njihovo izvajanje;

| (e) | podrobnosti o pridobivanju vseh informacij o sestavnih delih in stanju, časovnih oznak, DTC (kod diagnostičnih napak) in zamrznjenih nizov; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti o pridobivanju vseh informacij o sestavnih delih in stanju, časovnih oznak, DTC (kod diagnostičnih napak) in zamrznjenih nizov;

| (f) | ponastavitev prilagodljivih parametrov učenja, nastavitev kodiranja variant in nadomestnih sestavnih delov ter izbirne nastavitve strank; |
| --- | --- |

(f)

ponastavitev prilagodljivih parametrov učenja, nastavitev kodiranja variant in nadomestnih sestavnih delov ter izbirne nastavitve strank;

| (g) | identifikacija ECU in kodiranje variant; |
| --- | --- |

(g)

identifikacija ECU in kodiranje variant;

| (h) | podrobnosti o ponastavitvi servisnih lučk; |
| --- | --- |

(h)

podrobnosti o ponastavitvi servisnih lučk;

| (i) | položaj diagnostičnega konektorja in podrobnosti o konektorju; |
| --- | --- |

(i)

položaj diagnostičnega konektorja in podrobnosti o konektorju;

| (j) | identifikacija kode motorja. |
| --- | --- |

(j)

identifikacija kode motorja.

1.2   Preskus in diagnosticiranje sestavnih delov, ki jih spremlja sistem OBD

Zahtevajo se naslednji podatki:

| (a) | opis preskusov, s katerimi se potrdi delovanje na sestavnem delu ali kabelskem snopu; |
| --- | --- |

(a)

opis preskusov, s katerimi se potrdi delovanje na sestavnem delu ali kabelskem snopu;

| (b) | preskusni postopek, vključno s preskusnimi parametri in informacijami o sestavnih delih; |
| --- | --- |

(b)

preskusni postopek, vključno s preskusnimi parametri in informacijami o sestavnih delih;

| (c) | podrobnosti o povezavi, vključno z najmanjšimi in največjimi vhodnimi in izhodnimi vrednostmi ter vrednostmi pri vožnji in obremenitvi; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o povezavi, vključno z najmanjšimi in največjimi vhodnimi in izhodnimi vrednostmi ter vrednostmi pri vožnji in obremenitvi;

| (d) | vrednosti, ki so pričakovane v določenih voznih razmerah, vključno s prostim tekom; |
| --- | --- |

(d)

vrednosti, ki so pričakovane v določenih voznih razmerah, vključno s prostim tekom;

| (e) | električne vrednosti za sestavni del v mirujočem in delujočem stanju; |
| --- | --- |

(e)

električne vrednosti za sestavni del v mirujočem in delujočem stanju;

| (f) | vrednosti pri okvari za vsakega od zgoraj navedenih primerov; |
| --- | --- |

(f)

vrednosti pri okvari za vsakega od zgoraj navedenih primerov;

| (g) | diagnostična zaporedja pri okvarah, vključno z drevesno strukturo okvar, in vodeno diagnostično izključevanje. |
| --- | --- |

(g)

diagnostična zaporedja pri okvarah, vključno z drevesno strukturo okvar, in vodeno diagnostično izključevanje.

1.3   Podatki, ki so potrebni za izvedbo popravila

Zahtevajo se naslednji podatki:

| (a) | inicializacija ECU in sestavnih delov (če se namesti nadomestni del); |
| --- | --- |

(a)

inicializacija ECU in sestavnih delov (če se namesti nadomestni del);

| (b) | inicializacija novih ali nadomestnih ECU, kadar je to primerno, s tehnikami prepustnega (re)programiranja. |
| --- | --- |

(b)

inicializacija novih ali nadomestnih ECU, kadar je to primerno, s tehnikami prepustnega (re)programiranja.

PRILOGA VI

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje)

A.   SPLOŠNA DOLOČBA

| 1. | Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje) so določene v točki B. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (dinamično preskušanje) so določene v točki B.

B.   ZAHTEVE ZA ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI (DINAMIČNO PRESKUŠANJE) (1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1.   [Se ne uporablja.]

1.2.   Zaščitna struktura pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS)

Zaščitna struktura pri prevrnitvi (zaščitna kabina ali lok; v nadaljnjem besedilu: zaščitna struktura) pomeni strukturo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med normalno uporabo.

Značilnost zaščitne strukture pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne strukture ali v prostoru, omejenem z več daljicami od zunanjih robov strukture do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik z ravnimi tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se prevrnil.

1.3.   Kolotek

1.3.1.   Predhodna opredelitev: srednja ravnina kolesa

Srednja ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2.   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo srednjo ravnino po premici, ki se v neki točki stika s podlago. Če sta A in B tako določeni točki za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta srednji ravnini parov koles.

Za gosenične traktorje je kolotek razdalja med srednjima ravninama gosenic.

1.3.3.   Dodatna opredelitev: srednja ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njenem središču, je srednja ravnina traktorja.

1.4.   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. skozi daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5.   Določitev indeksne točke sedeža; položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.1.   Indeksna točka sedeža (seat index point – SIP) (2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

| 1.5.2.1 | Če je nagib hrbtnega naslona sedeža in sedala nastavljiv, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem zadnjem najvišjem položaju. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Če je nagib hrbtnega naslona sedeža in sedala nastavljiv, ju je treba nastaviti tako, da je indeksna točka sedeža v skrajnem zadnjem najvišjem položaju.

| 1.5.2.2 | Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža.

| 1.5.2.3 | Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6.   Varni prostor

1.6.1.   Referenčna ravnina

Varni prostor je prikazan na slikah 3.8 do 3.10 in opisan v preglednici 3.3. Opredeljen je glede na referenčno ravnino in indeksno točko sedeža. Referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. Šteje se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne strukture pri prevrnitvi. Varni prostor se določi na podlagi točk 1.6.2 in 1.6.3.

1.6.2.   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah 1.6.2.1 do 1.6.2.10 ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, če je nastavljiv, nastavljenim v skrajni zadnji najvišji položaj (2), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim v sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (ah – 10) mm za SIP; |
| --- | --- |

1.6.2.1

vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (ah – 10) mm za SIP;

| 1.6.2.2 | nagnjena ravnina G1 G2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

nagnjena ravnina G1 G2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža;

| 1.6.2.3 | valjasta površina A1 A2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2; |
| --- | --- |

1.6.2.3

valjasta površina A1 A2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2;

| 1.6.2.4 | valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2; |
| --- | --- |

1.6.2.4

valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2;

| 1.6.2.5 | nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4; |
| --- | --- |

1.6.2.5

nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4;

| 1.6.2.6 | navpična ravnina D1 E1 E2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana; |
| --- | --- |

1.6.2.6

navpična ravnina D1 E1 E2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana;

| 1.6.2.7 | vodoravna ravnina E1 F1 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – av) mm pod SIP; |
| --- | --- |

1.6.2.7

vodoravna ravnina E1 F1 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – av) mm pod SIP;

| 1.6.2.8 | površina G1 F1 F2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini; |
| --- | --- |

1.6.2.8

površina G1 F1 F2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini;

| 1.6.2.9 | navpični ravnini J1 E1 F1 G1 H1 in J2 E2 F2 G2 H2. Ti navpični ravnini segata 300 mm navzgor od ravnine E1 F1 F2 E2; razdalji E1 E0 in E2 E0 znašata 250 mm; |
| --- | --- |

1.6.2.9

navpični ravnini J1 E1 F1 G1 H1 in J2 E2 F2 G2 H2. Ti navpični ravnini segata 300 mm navzgor od ravnine E1 F1 F2 E2; razdalji E1 E0 in E2 E0 znašata 250 mm;

| 1.6.2.10 | vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 in A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, ki sta nagnjeni tako, da je zgornji rob ravnine na strani, na katero deluje sila, vsaj 100 mm od navpične referenčne ravnine. |
| --- | --- |

1.6.2.10

vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 in A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, ki sta nagnjeni tako, da je zgornji rob ravnine na strani, na katero deluje sila, vsaj 100 mm od navpične referenčne ravnine.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volana in sedeža.

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

| 1.6.4.3 | Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež. |
| --- | --- |

1.6.4.3

Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež.

1.7.   Masa brez obtežil

Masa traktorja brez obtežilnih naprav in, pri traktorjih s pnevmatikami, brez tekočin za obtežitev v pnevmatikah. Traktor je v stanju, pripravljenem za vožnjo, ima polne posode, krogotoke in hladilnik ter je opremljen z zaščitno strukturo z zaščitnimi oblogami in morebitno opremo za gosenice ali dodatnimi sestavnimi deli za pogon na sprednji kolesi, ki so potrebni za normalno uporabo. Upravljavec ni vključen.

1.8.   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Razdalja: | ± 0,5 mm |
| --- | --- |
| Sila: | ± 0,1 % (obsega skale tipala) |
| Masa: | ± 0,2 % (obsega skale tipala) |
| Tlak v pnevmatikah: | ± 5,0 % |
| Kot: | ± 0,1° |

Razdalja:

± 0,5 mm

Sila:

± 0,1 % (obsega skale tipala)

Masa:

± 0,2 % (obsega skale tipala)

Tlak v pnevmatikah:

± 5,0 %

Kot:

± 0,1°

1.9.   Simboli

| ah | (mm) | Polovica vodoravne nastavitve sedeža |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Polovica navpične nastavitve sedeža |
| E | (J) | Vhodna energija med preskusom |
| F | (N) | Statična sila obremenitve |
| H | (mm) | Višina dviga težišča nihalnega udarnega telesa |
| I | (kgm2) | Vztrajnostni moment okrog zadnje osi brez koles, ki se uporablja za izračun energije udara od zadaj. |
| L | (mm) | Medosna razdalja, ki se uporablja za izračun energije udara od zadaj. |
| M | (kg) | Masa, ki se uporablja za izračun energije in tlačnih sil. |

ah

(mm)

Polovica vodoravne nastavitve sedeža

av

(mm)

Polovica navpične nastavitve sedeža

E

(J)

Vhodna energija med preskusom

F

(N)

Statična sila obremenitve

H

(mm)

Višina dviga težišča nihalnega udarnega telesa

I

(kgm2)

Vztrajnostni moment okrog zadnje osi brez koles, ki se uporablja za izračun energije udara od zadaj.

L

(mm)

Medosna razdalja, ki se uporablja za izračun energije udara od zadaj.

M

(kg)

Masa, ki se uporablja za izračun energije in tlačnih sil.

2.   Področje uporabe

2.1   Ta priloga se uporablja za traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami, bodisi z nastavki za gosenice bodisi brez takih nastavkov, in katerih masa brez obtežil je večja od 600 kg, vendar običajno manjša od 6 000 kg.

2.2   Najmanjša širina koloteka zadnjih koles bi morala biti na splošno večja od 1 150 mm. Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer kosilnice za travo, ozki vinogradniški traktorji, nizki traktorji, ki se uporabljajo v stavbah z omejeno razdaljo med tlemi in stropom ali v sadovnjakih, traktorji z visoko prehodnostjo ter posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja.

3.   Pravila in smernice

3.1.   Splošni predpisi

3.1.1   Zaščitno strukturo lahko izdela bodisi proizvajalec traktorja bodisi neodvisno podjetje. V obeh primerih je preskus veljaven samo za tisti model traktorja, na katerem se izvede. Zaščitno strukturo je treba ponovno preskusiti za vsak model traktorja, na katerega bo pritrjena. Vendar lahko preskuševalni centri potrdijo, da so preskusi trdnosti veljavni tudi za modele traktorjev, ki so izpeljani iz prvotnega modela s spremembami motorja, prenosa moči in krmilja ter sprednjega vzmetenja (glej točko 3.6: Razširitev na druge modele traktorjev). Po drugi strani se lahko več zaščitnih struktur preskusi za kateri koli posamezen model traktorja.

3.1.2   Zaščitno strukturo, ki se predloži za dinamični preskus, je treba dostaviti normalno pritrjeno na model traktorja, v povezavi s katerim se preskuša. Predloženi traktor je kompleten in v stanju, pripravljenem za vožnjo.

3.1.3   Pri „tandemskih“ traktorjih se upošteva masa standardne izvedenke tistega dela, na katerega je pritrjena zaščitna struktura.

3.1.4   Zaščitna struktura je lahko zasnovana samo za zaščito voznika v primeru, da se traktor prevrne. Na to strukturo je včasih mogoče pritrditi zaščito voznika pred vremenskimi vplivi, ki je bolj ali manj začasne narave. Voznik to zaščito ob toplem vremenu navadno odstrani. Obstajajo pa tudi zaščitne strukture, pri katerih so tovrstne obloge stalne in se prezračevanje ob toplem vremenu zagotavlja z okni ali loputami. Ker lahko te obloge prispevajo k trdnosti strukture in je mogoče, da, če so odstranljive, ob nesreči niso nameščene na vozilu, je treba vse dele, ki jih lahko voznik odstrani, odstraniti tudi za preskus. Vrata, strešne lopute in okna, ki se lahko odprejo, se za preskus bodisi odstranijo bodisi pritrdijo v odprtem položaju, tako da ne prispevajo k trdnosti zaščitne strukture. Ugotovi se, ali bi navedeni elementi v tem položaju lahko pomenili nevarnost za voznika v primeru prevrnitve.

Ta pravila se bodo v nadaljevanju nanašala samo na preskušanje zaščitne strukture. Zavedati se je treba, da to vključuje le obloge, ki niso začasne narave.

Opis vsake dostavljene začasne obloge je treba vključiti v specifikacije. Vse steklo ali podoben krhek material se pred preskusom odstrani. Sestavni deli traktorja in zaščitne strukture, ki bi lahko bili pri preskusu po nepotrebnem poškodovani in ne vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali na njene mere, se lahko pred preskusom odstranijo, če proizvajalec to želi. Med preskusom niso dovoljena popravila ali nastavitve.

3.1.5   Vsak sestavni del traktorja, ki prispeva k trdnosti zaščitne strukture, kot so blatniki, ki jih je proizvajalec okrepil, je treba ob navedbi njegovih mer opisati v poročilu o preskusu.

3.2.   Preskusna naprava in preskusni pogoji

3.2.1   V strukturo se udarja z udarnim telesom, ki deluje kot nihalo, in izvede se tlačni preskus spredaj in zadaj.

3.2.2   Masa nihalnega udarnega telesa (slika 3.1) je 2 000 kg. Njegova udarna ploskev meri 680 × 680 mm ± 20 mm. Izdelano je tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv (na primer iz betona, armiranega z železnimi palicami). Obesi se na tečaj, ki je približno 6 m nad tlemi, tako da je mogoče višino nihalnega udarnega telesa primerno in varno prilagajati.

3.2.3   Pri traktorjih z manj kot 50 % mase na sprednjih kolesih se prvi udar strukture izvede od zadaj. Temu sledi tlačni preskus, prav tako na zadnjem delu strukture. Drugi udar se izvede od spredaj, tretji pa s strani. Nazadnje se izvede še drugi tlačni preskus na sprednjem delu.

Pri traktorjih s 50 % mase na sprednjih kolesih ali več se prvi udar izvede od spredaj, drugi pa s strani. Temu sledita tlačna preskusa, najprej na zadnjem in nato na sprednjem delu strukture.

3.2.4   Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je prvi udar vzdolžen na težjem koncu (z več kot 50 % mase traktorja). Temu sledi tlačni preskus na istem koncu. Drugi udar se izvede na nasprotnem koncu, tretji pa s strani. Nazadnje se izvede še drugi tlačni preskus na lažjem koncu.

3.2.5   Nastavitev širine koloteka zadnjih koles se izbere tako, da struktura med preskusom nikakor ni podprta s pnevmatikami. Ta določba se lahko prezre, če je struktura podprta na ta način, ko so kolesa nastavljena na najširšo možno nastavitev koloteka.

3.2.6   Udar s strani se izvede na tisti strani traktorja, na kateri je po mnenju preskuševalnega centra verjetna največja deformacija. Udar od zadaj se izvede na robu, ki je nasproti mesta udara s strani, udar od spredaj pa na robu, ki je bližje mesta udara s strani. Udar od zadaj se usmeri na mesto, ki je na dveh tretjinah razdalje od srednje ravnine traktorja do navpične ravnine, ki se dotika skrajnega zunanjega dela strukture. Če pa se krivina na zadnji strani strukture začne na mestu, ki je na manj kot dveh tretjinah razdalje od sredine, se udar usmeri na začetek krivine, tj. na točko, v kateri se ta krivina dotika premice, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja.

3.2.7   Če se med preskusom pritrdilne vrvi, podporni drogovi ali podstavki strgajo, zlomijo ali premaknejo, je treba preskus ponoviti.

3.3.   Udarni preskusi

3.3.1   Udar od zadaj (sliki 3.2.a in 3.2.b)

3.3.1.1   Udar od zadaj ni potreben pri traktorjih z manj kot 50 % mase (kot je opredeljeno zgoraj) na sprednjih kolesih.

3.3.1.2   Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v strukturo, ko udarna ploskev in nosilne verige oklepajo kot 20° z navpičnico, razen če struktura na točki udara med deformacijo oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna s stranjo strukture na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige z navpičnico še vedno oklepajo kot 20°. Točka udara je tisti del strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Višina nihalnega udarnega telesa se prilagodi tako, da telo nima težnje po tem, da bi se zavrtelo okoli točke udara.

3.3.1.3   Traktor se pritrdi s pritrdilnimi vrvmi. Pritrdilna mesta za pritrdilne vrvi so približno 2 m za zadnjo osjo in 1,5 m pred sprednjo osjo. Za vsako os se uporabita dve pritrdilni vrvi, in sicer po ena na vsaki strani srednje ravnine traktorja. Pritrdilne vrvi so jeklenice s premerom 12,5–15 mm in natezno trdnostjo 1 100–1 260 MPa. Pnevmatike traktorja se napolnijo in pritrdilne vrvi napnejo tako, da sta tlak v pnevmatikah in njihova stisnjenost tolikšna, kot je navedeno v preglednici 3.1.

Ko so pritrdilne vrvi napete, se pred zadnja kolesa tesno obnje pritrdi lesen tram velikosti 150 × 150 mm.

3.3.1.4.   Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina H njegovega težišča od točke udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki sta na voljo proizvajalcu:

Formula ali Formula

3.3.1.5   Nihalno udarno telo se sprosti, da udari v strukturo. Mehanizem za hitro sprostitev je treba namestiti tako, da v trenutku sprostitve ne povzroči nagiba nihalnega udarnega telesa glede na nosilne verige.

Preglednica 3.1

Tlak v pnevmatikah

| | Tlak v pnevmatikah
  (kPa (3)) | Stisnjenost
  (mm) |
| --- | --- | --- |
| Traktorji na štirikolesni pogon s sprednjimi in zadnjimi kolesi enake velikosti: |
| Spredaj | 100 | 25 |
| Zadaj | 100 | 25 |
| Traktorji na štirikolesni pogon z manjšimi sprednjimi kolesi od zadnjih: |
| Spredaj | 150 | 20 |
| Zadaj | 100 | 25 |
| Traktorji na dvokolesni pogon: |
| Spredaj | 200 | 15 |
| Zadaj | 100 | 25 |

Tlak v pnevmatikah

(kPa (3))

Stisnjenost

(mm)

Traktorji na štirikolesni pogon s sprednjimi in zadnjimi kolesi enake velikosti:

Spredaj

100

25

Zadaj

100

25

Traktorji na štirikolesni pogon z manjšimi sprednjimi kolesi od zadnjih:

Spredaj

150

20

Zadaj

100

25

Traktorji na dvokolesni pogon:

Spredaj

200

15

Zadaj

100

25

3.3.2   Udar od spredaj (sliki 3.3.a in 3.3.b)

3.3.2.1.   Ta udar se izvede enako kot udar od zadaj. Pritrdilne vrvi so enake, leseni tram pa se pritrdi za zadnja kolesa. Višina pada težišča nihalnega udarnega telesa se izračuna z naslednjo formulo:

Formula

3.3.2.2   Točka udara je tisti del strukture, ki bi prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji sprednji rob.

3.3.3   Udar s strani (slika 3.4)

3.3.3.1   Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v strukturo, ko so udarna ploskev in nosilne verige navpične, razen če struktura na točki udara med deformacijo ni navpična. V tem primeru se udarna ploskev naravna, da je približno vzporedna s strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije. To naravnanje se izvede z dodatnimi nosilnimi vezmi, pri čemer nosilne verige v trenutku udara ostanejo navpične. Točka udara je tisti del strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob.

3.3.3.2   Razen če je gotovo, da bo ob tla prvi udaril kateri koli drug del tega roba, je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, ki je vzdolžno nastavljen v sredinski položaj. Višina nihalnega udarnega telesa se prilagodi tako, da telo nima težnje po tem, da bi se zavrtelo okoli točke udara.

3.3.3.3   Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja in je na polovici razdalje med indeksnima točkama sedeža.

3.3.3.4   Zadnje kolo traktorja na strani, ki bo udarjena, se pritrdi s pritrdilnimi vrvmi. Napetost pritrdilnih vrvi se določi enako kot pri udaru od zadaj. Po pritrditvi s pritrdilnimi vrvmi se ob zadnje kolo na strani, nasprotni strani udara, tesno ob pnevmatiko pritrdi tram velikosti 150 x 150 mm. Ob to kolo se nasloni še en tram, ki deluje kot podporni drog, in se pritrdi na tla, tako da med udarom trdno podpira kolo. Dolžina tega trama se izbere tako, da naslonjen na kolo oklepa kot 25–40° z vodoravno podlago. Poleg tega je dolžina trama 20- do 25-kratnik njegove debeline, širina pa 2- do 3-kratnik njegove debeline.

3.3.3.5.   Nihalno udarno telo se enako kot pri prejšnjih preskusih potegne nazaj, tako da se višina H njegovega težišča nad višino v trenutku udara izračuna z naslednjo formulo:

Formula

3.3.3.6   Med udarnim preskusom s strani se evidentira razlika med največjo trenutno deformacijo in trajno deformacijo na višini (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža. To se lahko stori z napravo, pri kateri se na vodoraven drog namesti premičen drsni obroč. En konec droga se pritrdi na zgornji strukturni del zaščitne strukture, drugi pa poteka skozi luknjo v navpični palici, pritrjeni na šasijo traktorja. Obroč se pred udarom nastavi ob navpično palico, pritrjeno na šasijo traktorja, njegova razdalja do palice po udaru pa kaže razliko med največjo trenutno deformacijo in trajno deformacijo.

3.4.   Tlačna preskusa

Pri preskusu na zadnjem delu je lahko potrebno, da se sprednji del traktorja pritiska navzdol. Pod osi traktorja se namestijo podstavki, da se tlačna sila ne prenaša na kolesa. Uporabljeni jarem je širok približno 250 mm in je z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve povezan s kardanskimi zgibi (slika 3.5).

3.4.1.   Tlačni preskus na zadnjem delu (sliki 3.6.a in 3.6.b)

3.4.1.1.   Pritisni jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile (F), pri čemer je:

F = 20 M

Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

3.4.1.2.   Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 3.7.a in 3.7.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F.

3.4.2.   Tlačni preskus na sprednjem delu (sliki 3.6.a in 3.6.b)

3.4.2.1.   Pritisni jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile (F), pri čemer je:

F = 20 M

Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

3.4.2.2.   Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 3.7.a in 3.7.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F.

3.5.   Pogoji za sprejemljivost

3.5.1.   Po vsakem delu preskusa se struktura in traktor pregledata za lome in razpoke. Da struktura prestane preskus, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| 3.5.1.1 | v strukturnih delih, pritrdilnih sestavnih delih ali delih traktorja, ki prispevajo k trdnosti zaščitne strukture (razen tistih iz točke 3.5.1.3), ni razpok; |
| --- | --- |

3.5.1.1

v strukturnih delih, pritrdilnih sestavnih delih ali delih traktorja, ki prispevajo k trdnosti zaščitne strukture (razen tistih iz točke 3.5.1.3), ni razpok;

| 3.5.1.2 | v zvarih, ki prispevajo k trdnosti zaščitne strukture ali njenih pritrdilnih sestavnih delov, ni razpok. Točkovno ali spenjalno varjenje, ki se uporablja za pritrditev obložnih plošč, je običajno izključeno iz tega pogoja; |
| --- | --- |

3.5.1.2

v zvarih, ki prispevajo k trdnosti zaščitne strukture ali njenih pritrdilnih sestavnih delov, ni razpok. Točkovno ali spenjalno varjenje, ki se uporablja za pritrditev obložnih plošč, je običajno izključeno iz tega pogoja;

| 3.5.1.3 | razpoke v pločevinastih strukturah, nastale zaradi absorpcije energije, so sprejemljive, če preskuševalni center presodi, da niso bistveno zmanjšale odpornosti zaščitne strukture proti deformaciji. Razpoke v pločevinastih sestavnih delih, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa, se prezrejo; |
| --- | --- |

3.5.1.3

razpoke v pločevinastih strukturah, nastale zaradi absorpcije energije, so sprejemljive, če preskuševalni center presodi, da niso bistveno zmanjšale odpornosti zaščitne strukture proti deformaciji. Razpoke v pločevinastih sestavnih delih, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa, se prezrejo;

| 3.5.1.4 | zahtevano silo je treba ohranjati v obeh tlačnih preskusih; |
| --- | --- |

3.5.1.4

zahtevano silo je treba ohranjati v obeh tlačnih preskusih;

| 3.5.1.5 | razlika med največjo trenutno deformacijo in trajno deformacijo pri uradnem preskusu s strani ne sme presegati 250 mm (slika 3.11); |
| --- | --- |

3.5.1.5

razlika med največjo trenutno deformacijo in trajno deformacijo pri uradnem preskusu s strani ne sme presegati 250 mm (slika 3.11);

| 3.5.1.6 | med nobenim delom preskusov ne sme noben del prodreti v varni prostor. Med preskusi ne sme noben del udariti v sedež. Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše pnevmatike in najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

3.5.1.6

med nobenim delom preskusov ne sme noben del prodreti v varni prostor. Med preskusi ne sme noben del udariti v sedež. Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše pnevmatike in najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec;

| 3.5.1.7 | pri zgibno krmiljenih traktorjih se za srednji ravnini obeh delov šteje, da sta poravnani. |
| --- | --- |

3.5.1.7

pri zgibno krmiljenih traktorjih se za srednji ravnini obeh delov šteje, da sta poravnani.

3.5.2   Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov glede na indeksno točko sedeža. Nato se evidentirata vsak premik strukturnih delov, ki so bili udarjeni med preskusi, ter vsaka sprememba višine sprednjih in zadnjih strukturnih delov strehe.

3.6.   Razširitev na druge modele traktorjev

3.6.1   [Se ne uporablja.]

3.6.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v naslednjih primerih:

3.6.2.1   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Udarnih in tlačnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.6.2.1.1 do 3.6.2.1.5:

| 3.6.2.1.1 | struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- |

3.6.2.1.1

struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.6.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %; ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave gosenic s kolesi na istem traktorju; |
| --- | --- |

3.6.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %; ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave gosenic s kolesi na istem traktorju;

| 3.6.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.6.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.6.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.6.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki;

| 3.6.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)). |
| --- | --- |

3.6.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)).

3.6.2.2   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.6.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.6.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego SIP v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture); |
| --- | --- |

3.6.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego SIP v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture);

| 3.6.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:






  3.6.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.6.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:

3.6.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.6.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge in če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu; |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge in če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu;

| 3.6.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi.

| 3.6.2.2.3 | Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.6.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.6.2.2.3

Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.6.2.2.2.2).

3.7   [Se ne uporablja.]

3.8.   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

3.8.1   Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.8.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

Preglednica 3.2

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem udarnem preskusu z V-zarezo

| Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | (J) | (J (5)) |
| 10 × 10 (4) | 11 | 27,5 |
| 10 ×9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (4) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (4) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (4) | 5,5 | 14 |

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

(J)

(J (5))

10 × 10 (4)

11

27,5

10 ×9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (4)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (4)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (4)

5,5

14

3.8.2.1   Vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi.

3.8.2.2   Vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.8.2.3.

3.8.2.3   Jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 3.2. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika. Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi.

3.8.2.4   Velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 3.2, ki jo material omogoča.

3.8.2.5   Charpyjevi udarni preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 3.2.

3.8.2.6   Druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.

3.8.2.7   Vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

3.9   [Se ne uporablja.]

Slika 3.1

Nihalno udarno telo in njegove nosilne verige ali jeklenice

Mere so v mm.

Image

Slika 3.2

Metoda udara od zadaj

Slika 3.2.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 3.2.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 3.3

Metoda udara od spredaj

Slika 3.3.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 3.3.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 3.4

Metoda udara s strani

Image

Slika 3.5

Primer priprave za tlačne preskuse

Image

Slika 3.6

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj in zadaj

Slika 3.6.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 3.6.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 3.7

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj, ko sprednji del ne prenese celotne tlačne sile

Slika 3.7.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 3.7.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Preglednica 3.3

Mere varnega prostora

| Mere | (mm) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| A1 A0 | 100 | najmanj |
| B1 B0 | 100 | najmanj |
| F1 F0 | 250 | najmanj |
| F2 F0 | 250 | najmanj |
| G1 G0 | 250 | najmanj |
| G2 G0 | 250 | najmanj |
| H1 H0 | 250 | najmanj |
| H2 H0 | 250 | najmanj |
| J1 J0 | 250 | najmanj |
| J2 J0 | 250 | najmanj |
| E1 E0 | 250 | najmanj |
| E2 E0 | 250 | najmanj |
| D0 E0 | 300 | najmanj |
| J0 E0 | 300 | najmanj |
| A1 A2 | 500 | najmanj |
| B1 B2 | 500 | najmanj |
| C1 C2 | 500 | najmanj |
| D1 D2 | 500 | najmanj |
| I1 I2 | 500 | najmanj |
| F0 G0 | — | |
| I0 G0 | — | odvisno od |
| C0 D0 | — | traktorja |
| E0 F0 | — | |

Mere

(mm)

Opombe

A1 A0

100

najmanj

B1 B0

100

najmanj

F1 F0

250

najmanj

F2 F0

250

najmanj

G1 G0

250

najmanj

G2 G0

250

najmanj

H1 H0

250

najmanj

H2 H0

250

najmanj

J1 J0

250

najmanj

J2 J0

250

najmanj

E1 E0

250

najmanj

E2 E0

250

najmanj

D0 E0

300

najmanj

J0 E0

300

najmanj

A1 A2

500

najmanj

B1 B2

500

najmanj

C1 C2

500

najmanj

D1 D2

500

najmanj

I1 I2

500

najmanj

F0 G0

—

I0 G0

—

odvisno od

C0 D0

—

traktorja

E0 F0

—

Slika 3.8

Varni prostor

Opomba:

za mere glej preglednico 3.3.

Image

Slika 3.9

Varni prostor

| Slika 3.9.a


  Pogled s strani, prerez v referenčni ravnini | Slika 3.9.b


  Pogled od zadaj ali spredaj |
| --- | --- |
| | |

Slika 3.9.a

Pogled s strani, prerez v referenčni ravnini

Slika 3.9.b

Pogled od zadaj ali spredaj

Image

Image

| 1 | – | Indeksna točka sedeža |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | Sila |
| 3 | – | Navpična referenčna ravnina |

1

–

Indeksna točka sedeža

2

–

Sila

3

–

Navpična referenčna ravnina

Slika 3.10

Varni prostor pri traktorju z obrnljivim sedežem in volanom

Slika 3.10.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 3.10.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 3.11

Primer preskusne naprave za merjenje elastične deformacije

Image

Pojasnila k Prilogi VI

---

(1)  Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v točki B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (dinamično preskušanje), kodeks OECD št. 3, izdaja 2015 iz julija 2014.

(2)  Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.

(3)  Uporaba vode za obtežitev ni dovoljena.

(4)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(5)  Zahtevana energija je pri – 20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za – 30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA VII

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji)

A.   SPLOŠNA DOLOČBA

| 1. | Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji) so določene v točki B. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (gosenični traktorji) so določene v točki B.

B.   ZAHTEVE ZA ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI (GOSENIČNI TRAKTORJI)(1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1   [Se ne uporablja.]

1.2   Zaščitna struktura pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS)

Zaščitna struktura pri prevrnitvi (zaščitna kabina ali lok; v nadaljnjem besedilu: zaščitna struktura) pomeni strukturo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med normalno uporabo.

Značilnost zaščitne strukture pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne strukture ali v prostoru, omejenem z več daljicami od zunanjih robov strukture do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik z ravnimi tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: srednja ravnina gosenice

Srednja ravnina gosenice je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta oboda gosenice na njenih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Kolotek je razdalja med srednjima ravninama gosenic.

1.3.3   Dodatna opredelitev: srednja ravnina traktorja

Navpična ravnina, ki je pravokotna na os v njenem središču, je srednja ravnina traktorja.

1.4   Zaščitna struktura

Sistem strukturnih delov, nameščen na traktorju tako, da izpolnjuje svoj glavni namen zmanjševanja verjetnosti, da bo traktor zmečkal upravljavca, če bi se prevrnil. Strukturni deli vključujejo vse pomožne okvire, nosilce, pritrdilne elemente, obojke, vijake, zatiče, vzmetenja ali prožne blažilnike, ki so uporabljeni za pritrditev sistema na okvir traktorja, izključujejo pa pritrdilne elemente, ki so del okvira traktorja.

1.5   Okvir traktorja

Glavni okvir ali glavni nosilni deli traktorja, ki segajo skozi večino vozila in na katere se neposredno pritrdi zaščitna struktura.

1.6   Sklop zaščitne strukture in okvira traktorja

Sistem, sestavljen iz zaščitne strukture, pritrjene na okvir traktorja.

1.7   Temeljna plošča

Zelo tog del preskusne konstrukcije, na katerega se za namene preskusa pritrdi okvir traktorja.

1.8   Indeksna točka sedeža (seat index point – SIP)

1.8.1   Indeksna točka sedeža (SIP) je na vzdolžni srednji ravnini določevalne preskusne naprave, ko je ta nameščena na vozniškem sedežu. SIP je fiksna glede na traktor in se ne premika s sedežem pri njegovem nastavljanju in/ali nihanju.

1.8.2   Pri določanju SIP so vse vzdolžne, višinske in naklonske nastavitve sedeža v sredinskem položaju. Vzmetni sistemi so nastavljeni tako, da je sedež v sredinskem položaju svojega razpona nihanja, ko je na njem nameščena obtežena preskusna naprava za določanje SIP.

1.8.3   SIP se določi s preskusno napravo, prikazano na sliki 8.1. Preskusna naprava se namesti na sedež. Na vodoravni del preskusne naprave 40 mm pred oznako SIP se položi 20-kilogramska utež. Nato se začne na preskusno napravo pri SIP delovati z vodoravno silo približno 100 N (glej Fo
  na sliki 8.1). Nazadnje se na vodoravni del preskusne naprave 40 mm pred oznako SIP položi še 39-kilogramska utež.

1.9   Mejno področje deformacije (deflection-limiting volume – DLV)

Področje oziroma volumen, ki se nanaša na upravljavca ter se uporablja za določitev dovoljenih mej in deformacij pri laboratorijskih ocenah zaščitne strukture (slika 8.2). Gre za ortogonalen približek mer sedečega upravljavca večje postave.

1.10   Navpična referenčna ravnina

Navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana oziroma krmilnih ročic. Navpična referenčna ravnina se običajno ujema s srednjo ravnino traktorja.

1.11   Simulirana talna ravnina pri prevrnitvi na bok

Površina, na kateri bi po predvidevanjih traktor, če bi se prevrnil, obmiroval ležeč na boku. Simulirana talna ravnina je opredeljena z (glej točko 3.5.1.2):

| (a) | zgornjim strukturnim delom, na katerega deluje sila; |
| --- | --- |

(a)

zgornjim strukturnim delom, na katerega deluje sila;

| (b) | skrajno zunanjo točko – pri pogledu s strani – strukturnega dela, opredeljenega v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

skrajno zunanjo točko – pri pogledu s strani – strukturnega dela, opredeljenega v točki (a);

| (c) | navpičnico skozi točko, opredeljeno v točki (b);; |
| --- | --- |

(c)

navpičnico skozi točko, opredeljeno v točki (b);;

| (d) | navpično ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno središčnico vozila in vključuje navpičnico iz točke (c);; |
| --- | --- |

(d)

navpično ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno središčnico vozila in vključuje navpičnico iz točke (c);;

| (e) | zasukom ravnine iz točke (d) za 15° vstran od DLV okrog osi, ki je pravokotna na navpičnico iz točke (c) in poteka skozi točko iz točke (b); s tem je določena simulirana talna ravnina; |
| --- | --- |

(e)

zasukom ravnine iz točke (d) za 15° vstran od DLV okrog osi, ki je pravokotna na navpičnico iz točke (c) in poteka skozi točko iz točke (b); s tem je določena simulirana talna ravnina;

Simulirana talna ravnina se določi na neobremenjeni zaščitni strukturi in se premika s strukturnim delom, na katerega deluje obremenitev.

1.12   Simulirana talna ravnina pri prevrnitvi z zgornjo stranjo navzdol

Za stroj, ki obmiruje v položaju z zgornjo stranjo navzdol, je ta ravnina opredeljena z zgornjim prečnim strukturnim delom zaščitne strukture in tistim sprednjim (zadnjim) delom traktorja, ki bo verjetno prišel v stik z ravnimi tlemi sočasno z zaščitno strukturo in lahko podpira traktor v obrnjenem položaju. Simulirana talna ravnina pri prevrnitvi z zgornjo stranjo navzdol se premika z deformirano zaščitno strukturo.

| Opomba: | simulirana talna ravnina pri prevrnitvi z zgornjo stranjo navzdol se uporablja samo za zaščitne strukture z dvema stebroma. |
| --- | --- |

Opomba:

simulirana talna ravnina pri prevrnitvi z zgornjo stranjo navzdol se uporablja samo za zaščitne strukture z dvema stebroma.

1.13   Masa brez obtežil

Masa traktorja brez obtežilnih naprav. Traktor je v stanju, pripravljenem za vožnjo, ima polne posode, krogotoke in hladilnik ter je opremljen z zaščitno strukturo z zaščitnimi oblogami in morebitno opremo za gosenice ali dodatnimi sestavnimi deli za pogon na sprednji kolesi, ki so potrebni za normalno uporabo. Upravljavec ni vključen.

1.14   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Čas: | ± 0,1 s |
| --- | --- |
| Razdalja: | ± 0,5 mm |
| Sila: | ± 0,1 % (obsega skale tipala) |
| Kot: | ± 0,1° |
| Masa: | ± 0,2 % (obsega skale tipala) |

Čas:

± 0,1 s

Razdalja:

± 0,5 mm

Sila:

± 0,1 % (obsega skale tipala)

Kot:

± 0,1°

Masa:

± 0,2 % (obsega skale tipala)

1.15   Simboli

| D | (mm) | Deformacija strukture |
| --- | --- | --- |
| F | (N) | Sila |
| M | (kg) | Največja masa traktorja, ki jo priporoča njegov proizvajalec. Ta je enaka masi brez obtežil, opredeljeni v točki 1.13, ali jo presega. |
| U | (J) | Energija, ki jo absorbira struktura v povezavi z maso traktorja. |

D

(mm)

Deformacija strukture

F

(N)

Sila

M

(kg)

Največja masa traktorja, ki jo priporoča njegov proizvajalec. Ta je enaka masi brez obtežil, opredeljeni v točki 1.13, ali jo presega.

U

(J)

Energija, ki jo absorbira struktura v povezavi z maso traktorja.

2.   Področje uporabe

Ta priloga se uporablja za traktorje, ki jih poganjajo in krmilijo gosenice ter ki imajo najmanj dve osi z nastavki za gosenice in:

| 2.1 | maso brez obtežil, ki ni manjša od 600 kg; |
| --- | --- |

2.1

maso brez obtežil, ki ni manjša od 600 kg;

| 2.2 | oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednjih in zadnjih osi. |
| --- | --- |

2.2

oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednjih in zadnjih osi.

3.   Pravila in smernice

3.1   Splošni predpisi

3.1.1   Zaščitno strukturo lahko izdela bodisi proizvajalec traktorja bodisi neodvisno podjetje. V obeh primerih je preskus veljaven samo za tisti model traktorja, na katerem se izvede. Zaščitno strukturo je treba ponovno preskusiti za vsak model traktorja, na katerega bo pritrjena. Vendar lahko preskuševalni centri potrdijo, da so preskusi trdnosti veljavni tudi za modele traktorjev, ki so izpeljani iz prvotnega modela s spremembami motorja, prenosa moči in krmilja ter sprednjega vzmetenja (glej točko 3.6: Razširitev na druge modele traktorjev). Po drugi strani se lahko več zaščitnih struktur preskusi za kateri koli posamezen model traktorja.

3.1.2   Zaščitno strukturo, ki se predloži za preskus, je treba dostaviti normalno pritrjeno na traktor ali šasijo traktorja, s katerima se uporablja. Šasija traktorja je kompletna, vključno z pritrdilnimi nosilci in drugimi deli traktorja, na katere lahko vplivajo obremenitve, uporabljene na zaščitni strukturi.

3.1.3   Zaščitna struktura je lahko zasnovana samo za zaščito voznika v primeru, da se traktor prevrne. Na to strukturo je včasih mogoče pritrditi zaščito voznika pred vremenskimi vplivi, ki je bolj ali manj začasne narave. Voznik to zaščito ob toplem vremenu navadno odstrani. Obstajajo pa tudi zaščitne strukture, pri katerih so tovrstne obloge stalne in se prezračevanje ob toplem vremenu zagotavlja z okni ali loputami. Ker lahko te obloge prispevajo k trdnosti strukture in je mogoče, da, če so odstranljive, ob nesreči niso nameščene na vozilu, je treba vse dele, ki jih lahko voznik odstrani, odstraniti tudi za preskus. Vrata, strešne lopute in okna, ki se lahko odprejo, se za preskus bodisi odstranijo bodisi pritrdijo v odprtem položaju, tako da ne prispevajo k trdnosti zaščitne strukture. Ugotovi se, ali bi navedeni elementi v tem položaju lahko pomenili nevarnost za voznika v primeru prevrnitve.

Ta pravila se bodo v nadaljevanju nanašala samo na preskušanje zaščitne strukture. Zavedati se je treba, da to vključuje le obloge, ki niso začasne narave.

Opis vsake dostavljene začasne obloge je treba vključiti v specifikacije. Vse steklo ali podoben krhek material se pred preskusom odstrani. Sestavni deli traktorja in zaščitne strukture, ki bi lahko bili pri preskusu po nepotrebnem poškodovani in ne vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali na njene mere, se lahko pred preskusom odstranijo, če proizvajalec to želi. Med preskusom niso dovoljena popravila ali nastavitve.

3.1.4   Vsak sestavni del traktorja, ki prispeva k trdnosti zaščitne strukture, kot so blatniki, ki jih je proizvajalec okrepil, je treba ob navedbi njegovih mer opisati v poročilu o preskusu.

3.2   Preskusna naprava

3.2.1   Mejno področje deformacije (DLV)

DLV in njegov položaj sta v skladu s standardom ISO 3164:1995 (glej sliko 8.3). DLV se trdno pritrdi na isti del stroja, na katerega je pritrjen upravljavčev sedež, in ostane v tem položaju ves čas uradnega preskusa.

Za gosenične traktorje, katerih masa brez obtežil je manjša od 5 000 kg in ki imajo spredaj nameščeno zaščitno strukturo z dvema stebroma, DLV ustreza slikama 8.4 in 8.5.

3.2.2   Varni prostor in zaščitna ravnina

Varni prostor, kot je opredeljen v Prilogi VIII (oddelek z opredelitvami, točka 1.6), mora ves čas pokrivati zaščitna ravnina S, kot je prikazana na slikah 8.2 in 8.4. Zaščitna ravnina je opredeljena kot nagnjena ravnina, ki je pravokotna na navpično vzdolžno ravnino traktorja in ki je tangencialna spredaj na zaščitno strukturo, zadaj pa na katerega koli izmed naslednjih čvrstih elementov traktorja, ki zgoraj navedeni ravnini S preprečuje, da bi prodrla v varni prostor:

| — | ohišje ali tog del zadnjega dela traktorja; |
| --- | --- |

—

ohišje ali tog del zadnjega dela traktorja;

| — | gosenice; |
| --- | --- |

—

gosenice;

| — | dodatna čvrsta struktura, trdno pritrjena na zadnji del traktorja. |
| --- | --- |

—

dodatna čvrsta struktura, trdno pritrjena na zadnji del traktorja.

3.2.3   Preskus zadaj nameščenega čvrstega elementa

Če ima traktor za vozniškim sedežem nameščeno togo strukturo, ohišje ali drug čvrst element, se ta element šteje za zaščitno točko pri prevrnitvi traktorja na bok ali nazaj. Ta čvrsti element, nameščen za vozniškim sedežem, je sposoben, ne da bi se zlomil ali prodrl v varni prostor, prenesti navzdol usmerjeno silo Fi
  , pri čemer je:

Formula

ki deluje pravokotno na vrh okvira v srednji ravnini traktorja. Začetni kot delovanja sile je 40° in se izračuna od vzporednice s tlemi, kot je prikazano na sliki 8.4. Najmanjša širina te toge strukture je 500 mm (glej sliko 8.5).

Poleg tega je ta del dovolj tog in trdno pritrjen na zadnji del traktorja.

3.2.4   Pritrdilne vrvi

Zagotovi se oprema za pritrditev sklopa zaščitne strukture in okvira traktorja na temeljno ploščo, kot je opisano zgoraj, ter za izvedbo vodoravnih in navpičnih obremenitev (glej slike 8.6 do 8.9).

3.2.5   Merilni instrumenti

Preskusna naprava je opremljena z instrumenti za merjenje sile, ki deluje na zaščitno strukturo, in deformacije strukture.

V nadaljevanju navedena odstotka sta nazivni stopnji točnosti instrumentov in se ne razumeta v smislu, da so potrebni dodatni kontrolni preskusi.

| Meritev | Točnost |
| --- | --- |
| Deformacija zaščitne strukture | ± 5 % največje izmerjene deformacije |
| Sila, ki deluje na zaščitno strukturo | ± 5 % največje izmerjene sile |

Meritev

Točnost

Deformacija zaščitne strukture

± 5 % največje izmerjene deformacije

Sila, ki deluje na zaščitno strukturo

± 5 % največje izmerjene sile

3.2.6   Priprave za obremenjevanje

Priprave za obremenjevanje so prikazane na slikah 8.7 in 8.10 do 8.13 (stranska obremenitev), 8.8 in 8.9 (navpična obremenitev) ter 8.14 (vzdolžna obremenitev).

3.3   Preskusni pogoji

3.3.1   Zaščitna struktura ustreza proizvodnim specifikacijam in je pritrjena na primerno šasijo modela traktorja v skladu z načinom pritrditve, ki ga je navedel proizvajalec.

3.3.2   Sklop zaščitne strukture in okvira traktorja se pritrdi na temeljno ploščo, tako da se pri stranski obremenitvi zaščitne strukture elementi, ki povezujejo sklop in temeljno ploščo, minimalno deformirajo. Med stransko obremenitvijo temeljna plošča ne podpira sklopa zaščitne strukture in okvira traktorja, razen z elementi iz začetne pritrditve.

3.3.3   Zaščitna struktura se opremi z instrumenti, potrebnimi za pridobitev zahtevanih podatkov o deformaciji v odvisnosti od sile.

3.3.4   Vsi preskusi se opravijo na isti zaščitni strukturi. Med stranskimi in navpičnimi obremenitvami ni dovoljeno popravljanje ali ravnanje nobenega dela sklopa zaščitne strukture in šasije traktorja.

3.3.5   Za stranske in vzdolžne obremenitve je sklop s temeljno ploščo povezan preko glavnega okvira ali okvirov gosenic (glej slike 8.6 do 8.8).

3.3.6   Za navpične obremenitve ni omejitev glede pritrditve ali podpiranja sklopa zaščitne strukture in okvira traktorja.

3.3.7   Ob končanju vseh preskusov se izmerijo in evidentirajo trajne deformacije zaščitne strukture.

3.4   Preskusni postopek

3.4.1   Splošno

Preskusni postopki so sestavljeni iz korakov, opisanih v točkah 3.4.2, 3.4.3 in 3.4.4, v navedenem vrstnem redu.

3.4.2   Stranska obremenitev

3.4.2.1   Lastnosti deformacije v odvisnosti od sile se določijo s stransko obremenitvijo glavnih zgornjih vzdolžnih strukturnih delov zaščitne strukture.

Za zaščitno strukturo, ki ima več kot dva stebra, se stranska obremenitev izvede preko naprave za porazdelitev obremenitve, katere dolžina ne presega 80 % ravne dolžine L zgornjega strukturnega dela med sprednjim in zadnjim stebrom zaščitne strukture (glej slike 8.13 do 8.16). Začetna obremenitev se izvede v okviru območja, ki se določi z navpično projekcijo dveh ravnin, ki sta vzporedni s sprednjo in zadnjo ravnino DLV ter potekata 80 mm navzven od njiju.

3.4.2.2   Za zaščitno strukturo z zaščito nad glavo in dvema stebroma je začetna obremenitev odvisna od skupne vzdolžne razdalje L med glavnimi zgornjimi strukturnimi deli zaščitne strukture ter od navpične projekcije sprednje in zadnje ravnine DLV. Točka delovanja sile (obremenitve) ni v okviru razdalje L/3 od stebrov.

Če je točka L/3 med navpično projekcijo DLV in stebroma, se točka delovanja sile (obremenitve) odmika od stebra, dokler ne vstopi v navpično projekcijo DLV (glej slike 8.13 do 8.16). Morebitna plošča za porazdelitev obremenitve, ki se uporabi, med obremenitvijo ne preprečuje ali omejuje vrtenja zaščitne strukture okrog navpične osi in ne porazdeli obremenitve po razdalji, večji od 80 % L.

S silo se deluje na glavne zgornje vzdolžne strukturne dele, razen če je uporabljena stebrna struktura brez konzolne zaščite nad glavo. Za navedeni tip strukture je delovanje sile poravnano z zgornjim prečnim strukturnim delom.

3.4.2.3   Začetna smer sile je vodoravna in pravokotna na navpično ravnino skozi vzdolžno središčnico traktorja.

3.4.2.4   Ko se obremenitev nadaljuje, lahko deformacije sklopa zaščitne strukture in okvira traktorja povzročijo spremembo smeri sile, kar je dovoljeno.

3.4.2.5   Če upravljavčev sedež ni poravnan z vzdolžno središčnico traktorja, se obremenitev izvede na zunanji strani, ki je najbližja sedežu.

3.4.2.6   Za sedeže, poravnane s središčnico, če je pritrditev zaščitne strukture taka, da obremenitev z leve ali desne strani ustvarja različna razmerja med silo in deformacijo, se obremenitev izvede na tisti strani, ki bo pomenila najstrožje zahteve za sklop zaščitne strukture in okvira traktorja.

3.4.2.7   Hitrost deformacije (obremenitve) je tolikšna, da se lahko šteje za statično, tj. 5 mm/s ali manj.

3.4.2.8   Za vsako povečanje deformacije za največ 25 mm na točki delovanja rezultantne obremenitve se sila in deformacija evidentirata in prikažeta na grafu (slika 8.17).

3.4.2.9   Obremenitev se nadaljuje, dokler zaščitna struktura ne doseže zahtev glede sile in energije. Območje pod tako nastalo krivuljo sila-deformacija (slika 8.17) ustreza energiji.

3.4.2.10   Deformacija, ki se uporabi za izračun energije, je deformacija zaščitne strukture v smeri delovanja sile. Deformacija se izmeri na sredinski točki obremenitve.

3.4.2.11   Deformacije delov, ki se uporabijo za podpiranje naprav za porazdelitev obremenitve, se ne vključijo med meritve deformacij, uporabljene za izračun absorpcije energije.

3.4.3   Navpična obremenitev

3.4.3.1   Po odstranitvi stranske obremenitve se na vrhu zaščitne strukture izvede navpična obremenitev.

3.4.3.2   Ta obremenitev se izvede s togim jarmom širine 250 mm.

3.4.3.3   Za strukture, ki imajo več kot dva stebra, se navpična obremenitev izvede na sprednjem in zadnjem delu.

3.4.3.3.1   Navpična obremenitev na zadnjem delu (slike 8.10, 8.11.a in 8.11.b)

| 3.4.3.3.1.1 | Pritisni jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini. Sproži se delovanje tlačne sile, ki se ohranja še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.4.3.3.1.1

Pritisni jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini. Sproži se delovanje tlačne sile, ki se ohranja še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

| 3.4.3.3.1.2 | Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile. |
| --- | --- |

3.4.3.3.1.2

Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile.

3.4.3.3.2   Navpična obremenitev na sprednjem delu (slike 8.10 do 8.12)

| 3.4.3.3.2.1 | Pritisni jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini. Sproži se delovanje tlačne sile F, ki se ohranja še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.4.3.3.2.1

Pritisni jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini. Sproži se delovanje tlačne sile F, ki se ohranja še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

| 3.4.3.3.2.2 | Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 8.12.a in 8.12.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile. |
| --- | --- |

3.4.3.3.2.2

Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 8.12.a in 8.12.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile.

3.4.3.4   Za zaščitno strukturo z dvema stebroma je navpična obremenitev odvisna od skupne vzdolžne razdalje L med glavnimi zgornjimi strukturnimi deli zaščitne strukture ter od navpične projekcije sprednje in zadnje ravnine DLV. Točka delovanja sile (obremenitve) je na razdalji, ki ni manjša od razdalje L/3 od stebrov (glej sliko 8.9).

Če je točka L/3 med navpično projekcijo DLV in stebroma, se točka delovanja sile (obremenitve) odmika od stebra, dokler ne vstopi v navpično projekcijo DLV.

Za spredaj nameščene zaščitne strukture, ki imajo dva stebra brez zaščite nad glavo, je navpična obremenitev poravnana s prečnim strukturnim delom, ki povezuje zgornje strukturne dele.

3.4.4   Vzdolžna obremenitev

3.4.4.1   Po odstranitvi navpične obremenitve se na zaščitni strukturi izvede vzdolžna obremenitev.

3.4.4.2   Vzdolžna obremenitev se izvede na deformiranem mestu prvotno določene točke, ker sta stranska (in navpična) obremenitev zaščitne strukture verjetno povzročili njeno trajno deformacijo. Prvotno določeno točko določa lega naprave za porazdelitev obremenitve in obojke, preden se na strukturi izvede kateri koli preskus.

Naprava za porazdelitev obremenitve lahko pokriva celotno širino, kadar zaščitna struktura nima zadnjih (sprednjih) prečnih strukturnih delov. V vseh drugih primerih naprava obremenitve ne sme porazdeliti po dolžini, večji od 80 % širine W zaščitne strukture (glej sliko 8.18).

3.4.4.3   Vzdolžna obremenitev se izvede na zgornjih strukturnih delih zaščitne strukture vzdolž njene vzdolžne središčnice.

3.4.4.4   Izbere se tista smer obremenitve, ki pomeni najstrožje zahteve za sklop zaščitne strukture in okvira traktorja. Začetna smer obremenitve je vodoravna in vzporedna s prvotno vzdolžno središčnico traktorja. Nekateri dodatni dejavniki, ki se upoštevajo pri izbiri smeri vzdolžne obremenitve, so:

| a) | lega zaščitne strukture glede na DLV in učinek, ki bi ga imela vzdolžna deformacija zaščitne strukture na zagotavljanje zaščite upravljavca pred zmečkanjem; |
| --- | --- |

a)

lega zaščitne strukture glede na DLV in učinek, ki bi ga imela vzdolžna deformacija zaščitne strukture na zagotavljanje zaščite upravljavca pred zmečkanjem;

| b) | lastnosti traktorja, npr. drugi njegovi strukturni deli, ki lahko kljubujejo vzdolžni deformaciji zaščitne strukture in omejijo smer vzdolžne komponente obremenitve zaščitne strukture; |
| --- | --- |

b)

lastnosti traktorja, npr. drugi njegovi strukturni deli, ki lahko kljubujejo vzdolžni deformaciji zaščitne strukture in omejijo smer vzdolžne komponente obremenitve zaščitne strukture;

| c) | izkušnje, ki kažejo na možnost vzdolžne prevrnitve ali na težnjo nekega razreda traktorja, da spreminja smer med obračanjem okrog vzdolžne osi pri dejanski prevrnitvi. |
| --- | --- |

c)

izkušnje, ki kažejo na možnost vzdolžne prevrnitve ali na težnjo nekega razreda traktorja, da spreminja smer med obračanjem okrog vzdolžne osi pri dejanski prevrnitvi.

3.4.4.5   Hitrost deformacije je tolikšna, da se lahko obremenitev šteje za statično (glej točko 3.4.2.7). Ta obremenitev se nadaljuje, dokler zaščitna struktura ne doseže zahtev glede sile.

3.5   Pogoji za sprejemljivost

3.5.1   Splošno

3.5.1.1   Med nobenim preskusom noben del zaščitne strukture ne prodre v DLV. Poleg tega deformacija zaščitne strukture ne omogoči, da bi v DLV prodrla simulirana talna ravnina (opredeljena v točkah 1.11 in 1.12).

3.5.1.2   Deformacija zaščitne strukture med nobenim preskusom ne povzroči, da bi ravnine DLV na strani obremenitve segle dlje od simulirane talne ravnine ali jo presekale (glej sliki 8.19 in 8.20).

Zaščitna struktura se ne loči od okvira traktorja zaradi njegovega preloma.

3.5.2   Zahteve glede sile in energije stranske obremenitve ter sile navpične in vzdolžne obremenitve.

3.5.2.1   Te zahteve se izpolnijo v okviru dovoljenih deformacij iz točke 3.5.1.1.

3.5.2.2   Pri stranski obremenitvi sila in najmanjša energija, ki se absorbira, dosegata najmanj vrednosti, določene v preglednici 8.1, pri čemer je:

| — | F najmanjša sila, dosežena med stransko obremenitvijo; |
| --- | --- |

—

F najmanjša sila, dosežena med stransko obremenitvijo;

| — | M (kg) največja masa traktorja, kot jo priporoča proizvajalec; |
| --- | --- |

—

M (kg) največja masa traktorja, kot jo priporoča proizvajalec;

| — | U najmanjša energija, ki se absorbira med stransko obremenitvijo. |
| --- | --- |

—

U najmanjša energija, ki se absorbira med stransko obremenitvijo.

Če se zahtevana sila doseže pred izpolnitvijo zahteve glede energije, se lahko sila zmanjša, vendar znova doseže zahtevano raven, ko se doseže ali preseže najmanjša energija.

3.5.2.3   Po odstranitvi stranske obremenitve na sklop zaščitne strukture in okvira traktorja deluje navpična sila:

Formula

in sicer 5 minut oziroma dokler se deformiranje ne preneha, kar koli nastopi prej.

3.5.2.4   Sila vzdolžne obremenitve doseže najmanj vrednost, določeno v preglednici 8.1, pri čemer sta F in M opredeljeni v točki 3.5.2.2.

3.6   Razširitev na druge modele traktorjev

3.6.1   [Se ne uporablja.]

3.6.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v primerih, navedenih v nadaljevanju.

3.6.2.1   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Udarnih in tlačnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.6.2.1.1 do 3.6.2.1.5.

| 3.6.2.1.1 | Struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- |

3.6.2.1.1

Struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.6.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %; |
| --- | --- |

3.6.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %;

| 3.6.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.6.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.6.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.6.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki;

| 3.6.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi DLV med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture. |
| --- | --- |

3.6.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi DLV med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture.

3.6.2.2   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.6.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.6.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego SIP v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi DLV med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture); |
| --- | --- |

3.6.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego SIP v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi DLV med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture);

| 3.6.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:






  3.6.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.6.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:

3.6.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.6.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(2), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija; |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(2), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija;

| 3.6.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi.

| 3.6.2.2.3 | Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.6.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.6.2.2.3

Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.6.2.2.2.2).

3.7   [Se ne uporablja.]

3.8   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

3.8.1   Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.8.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

3.8.2.1   vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi;

3.8.2.2   vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.8.2.3;

3.8.2.3   jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 8.2. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi;

3.8.2.4   velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 8.2, ki jo material omogoča;

3.8.2.5   Charpyjevi udarni preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 8.2;

3.8.2.6   druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003;

3.8.2.7   vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

Preglednica 8.1

Enačbe za silo in energijo

| Masa stroja (M) | Sila stranske obremenitve (F) | Energija stranske obremenitve (U) | Sila navpične obremenitve (F) | Sila vzdolžne obremenitve (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (kg) | (N) | (J) | (N) | (N) |
| 800 < M ≤ 4 630 | 6 M | 13 000 (M/10 000)1,25 | 20 M | 4,8 M |
| 4 630 < M ≤ 59 500 | 70 000 (M/10 000)1,2 | 13 000 (M/10 000)1,25 | 20 M | 56 000 (M/10 000)1,2 |
| M > 59 500 | 10 M | 2,03 M | 20 M | 8 M |

Masa stroja (M)

Sila stranske obremenitve (F)

Energija stranske obremenitve (U)

Sila navpične obremenitve (F)

Sila vzdolžne obremenitve (F)

(kg)

(N)

(J)

(N)

(N)

800 < M ≤ 4 630

6 M

13 000 (M/10 000)1,25

20 M

4,8 M

4 630 < M ≤ 59 500

70 000 (M/10 000)1,2

13 000 (M/10 000)1,25

20 M

56 000 (M/10 000)1,2

M > 59 500

10 M

2,03 M

20 M

8 M

Preglednica 8.2

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem udarnem preskusu z V-zarezo

| Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- |
| | –30 °C –30 °C | –20 °C –20 °C |
| (mm) | (J) | (J (2)) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

–30 °C –30 °C

–20 °C –20 °C

(mm)

(J)

(J (2))

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (1)

5,5

14

Slika 8.1

Preskusna naprava za določitev indeksne točke sedeža (SIP)

Image

Slika 8.2

Prodor simulirane talne ravnine v DLV

Image

Slika 8.3

Mejno področje deformacije (DLV)

Image

Slika 8.4

Spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, pogled s strani

Mejno področje deformacije (DLV)

Image

Slika 8.5

Spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, pogled od zadaj

Mejno področje deformacije (DLV)

Image

Slika 8.6

Običajna priprava za pritrditev zaščitne strukture na okvir traktorja

Image

Slika 8.7

Običajna priprava za stransko obremenitev zaščitne strukture

Image

Slika 8.8

Običajna priprava za pritrditev okvira traktorja in navpično obremenitev

Image

Slika 8.9

Običajna priprava za navpično obremenitev zaščitne strukture

Image

Slika 8.10

Primer priprave za tlačni preskus

Image

Sliki 8.11

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj in zadaj, zaščitna kabina in zaščitni lok zadaj

Slika 8.11.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 8.11.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Sliki 8.12

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj, ko sprednji del ne prenese celotne tlačne sile

Slika 8.12.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 8.12.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Sliki 8.13 in 8.14

Struktura s štirimi stebri Naprave za porazdelitev obremenitve, stranska obremenitev

Image

Slika 8.15

Struktura z več kot štirimi stebri

Naprava za porazdelitev obremenitve, stranska obremenitev

Image

Slika 8.16

Struktura z dvema stebroma

Naprava za porazdelitev obremenitve, stranska obremenitev

Image

Slika 8.17

Krivulja sila-deformacija za obremenitvene preskuse

Image

Slika 8.18

Točka vzdolžne obremenitve

Image

Slika 8.19

Uporaba mejnega področja deformacije (DLV) – določitev simulirane talne ravnine pri prevrnitvi na bok

Image

| Opomba: | za opredelitev elementov a do e glej točko 1.11. |
| --- | --- |

Opomba:

za opredelitev elementov a do e glej točko 1.11.

Slika 8.20

Dopustni zasuk zgornjega dela DLV okrog osi za določitev lege

Image

Pojasnila k Prilogi VII

| (1) | Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v točki B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske gosenične traktorje, kodeks OECD št. 8, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v točki B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske gosenične traktorje, kodeks OECD št. 8, izdaja 2015 iz julija 2014.

| (2) | Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije. |
| --- | --- |

(2)

Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.

---

(1)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(2)  Zahtevana energija je pri –20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za –30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA VIII

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje)

A.   SPLOŠNA DOLOČBA

| 1. | Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje) so določene v točki B. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (statično preskušanje) so določene v točki B.

B.   ZAHTEVE ZA ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI (STATIČNO PRESKUŠANJE)(1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1   [Se ne uporablja.]

1.2   Zaščitne strukture pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS)

Zaščitna struktura pri prevrnitvi (zaščitna kabina ali lok; v nadaljnjem besedilu: zaščitna struktura) pomeni strukturo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med normalno uporabo.

Značilnost zaščitne strukture pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne strukture ali v prostoru, omejenem z več daljicami od zunanjih robov strukture do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik z ravnimi tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: srednja ravnina kolesa ali gosenice

Srednja ravnina kolesa ali gosenice je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev ali gosenic na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo srednjo ravnino po premici, ki se v neki točki stika s podlago. Če sta A in B tako določeni točki za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta srednji ravnini parov koles.

Za gosenične traktorje je kolotek razdalja med srednjima ravninama gosenic.

1.3.3   Dodatna opredelitev: srednja ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njenem središču, je srednja ravnina traktorja.

1.4   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. skozi daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5   Določitev indeksne točke sedeža; položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.1   Indeksna točka sedeža (seat index point – SIP)(2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

| 1.5.2.1 | Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj.

| 1.5.2.2 | Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj.

| 1.5.2.3 | Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža.

| 1.5.2.4 | Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6   Varni prostor

1.6.1   Referenčna ravnina za sedež in volan

Varni prostor je prikazan na slikah 4.11 do 4.13 ter opisan v preglednici 4.2. Opredeljen je glede na referenčno ravnino in indeksno točko sedeža. Referenčna ravnina se določi na začetku niza obremenitev; gre za navpično ravnino, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. Šteje se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne strukture pri prevrnitvi; Varni prostor se opredeli na podlagi točk 1.6.2 in 1.6.3.

1.6.2   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah 1.6.2.1 do 1.6.2.10 ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, nastavljenim v skladu s točkami 1.5.2.1 do 1.5.2.4(2), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim v sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (a
  h – 10) mm za SIP; |
| --- | --- |

1.6.2.1

vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (a
  h – 10) mm za SIP;

| 1.6.2.2 | nagnjena ravnina G1 G2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

nagnjena ravnina G1 G2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža;

| 1.6.2.3 | valjasta površina A1 A2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2; |
| --- | --- |

1.6.2.3

valjasta površina A1 A2 I2 I1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2;

| 1.6.2.4 | valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2; |
| --- | --- |

1.6.2.4

valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2;

| 1.6.2.5 | nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4; |
| --- | --- |

1.6.2.5

nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4;

| 1.6.2.6 | navpična ravnina D1 E1 E2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana; |
| --- | --- |

1.6.2.6

navpična ravnina D1 E1 E2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana;

| 1.6.2.7 | vodoravna ravnina E1 F1 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – a
  v) mm pod indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.7

vodoravna ravnina E1 F1 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – a
  v) mm pod indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.8 | površina G1 F1 F2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini; |
| --- | --- |

1.6.2.8

površina G1 F1 F2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini;

| 1.6.2.9 | navpični ravnini J1 E1 F1 G1 H1 in J2 E2 F2 G2 H2. Ti navpični ravnini segata 300 mm navzgor od ravnine E1 F1 F2 E2; razdalji E1 E0 in E2 E0 znašata 250 mm; |
| --- | --- |

1.6.2.9

navpični ravnini J1 E1 F1 G1 H1 in J2 E2 F2 G2 H2. Ti navpični ravnini segata 300 mm navzgor od ravnine E1 F1 F2 E2; razdalji E1 E0 in E2 E0 znašata 250 mm;

| 1.6.2.10 | vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 in A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, ki sta nagnjeni tako, da je zgornji rob ravnine na strani, na katero deluje sila, vsaj 100 mm od navpične referenčne ravnine. |
| --- | --- |

1.6.2.10

vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 in A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, ki sta nagnjeni tako, da je zgornji rob ravnine na strani, na katero deluje sila, vsaj 100 mm od navpične referenčne ravnine.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volana in sedeža.

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

| 1.6.4.3 | Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež. |
| --- | --- |

1.6.4.3

Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež.

1.7   Masa

1.7.1   Masa brez obtežil

Masa traktorja brez obtežilnih naprav in, pri traktorjih s pnevmatikami, brez tekočin za obtežitev v pnevmatikah. Traktor je v stanju, pripravljenem za vožnjo, ima polne posode, krogotoke in hladilnik ter je opremljen z zaščitno strukturo z zaščitnimi oblogami in morebitno opremo za gosenice ali dodatnimi sestavnimi deli za pogon na sprednji kolesi, ki so potrebni za normalno uporabo. Upravljavec ni vključen.

1.7.2   Največja dovoljena masa

Največja masa traktorja, ki jo proizvajalec opredeli kot tehnično dovoljeno in ki je navedena na identifikacijski tablici vozila in/ali v navodilih za uporabo.

1.7.3   Referenčna masa

Masa, ki jo določi proizvajalec za izračun vhodne energije in tlačnih sil, ki bodo uporabljene pri preskusih. Ta masa ne sme biti manjša od mase brez obtežil in mora biti zadostna za zagotovitev, da masno razmerje ne preseže vrednosti 1,75 (glej točko 1.7.4).

1.7.4   Masno razmerje

Razmerje Formula. To ne sme biti večje od 1,75.

1.8   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Čas | ± 0,1 s |
| --- | --- |
| Razdalja | ± 0,5 mm |
| Sila | ± 0,1 % (obsega skale tipala) |
| Kot | ± 0,1° |
| Masa | ± 0,2 % (obsega skale tipala) |

Čas

± 0,1 s

Razdalja

± 0,5 mm

Sila

± 0,1 % (obsega skale tipala)

Kot

± 0,1°

Masa

± 0,2 % (obsega skale tipala)

1.9   Simboli

| ah | (mm) | Polovica vodoravne nastavitve sedeža |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Polovica navpične nastavitve sedeža |
| D | (mm) | Deformacija zaščitne strukture na točki obremenitve in v skladu z obremenitvijo |
| D' | (mm) | Deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo |
| EIS | (J) | Vhodna energija, ki se absorbira pri stranski obremenitvi. |
| EIL1 | (J) | Vhodna energija, ki se absorbira pri stranski obremenitvi. |
| EIL2 | (J) | Vhodna energija, ki se absorbira v primeru druge vzdolžne obremenitve. |
| F | (N) | Statična sila obremenitve |
| Fmax | (N) | Največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitev. |
| F' | (N) | Sila za izračunano potrebno energijo |
| M | (kg) | Referenčna masa, ki se uporablja za izračun vhodne energije in tlačnih sil. |

ah

(mm)

Polovica vodoravne nastavitve sedeža

av

(mm)

Polovica navpične nastavitve sedeža

D

(mm)

Deformacija zaščitne strukture na točki obremenitve in v skladu z obremenitvijo

D'

(mm)

Deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo

EIS

(J)

Vhodna energija, ki se absorbira pri stranski obremenitvi.

EIL1

(J)

Vhodna energija, ki se absorbira pri stranski obremenitvi.

EIL2

(J)

Vhodna energija, ki se absorbira v primeru druge vzdolžne obremenitve.

F

(N)

Statična sila obremenitve

Fmax

(N)

Največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitev.

F'

(N)

Sila za izračunano potrebno energijo

M

(kg)

Referenčna masa, ki se uporablja za izračun vhodne energije in tlačnih sil.

2.   Področje uporabe

| 2.1 | Ta priloga se uporablja za traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali imajo namesto koles gosenice in katerih masa brez obtežil je najmanj 600 kg. Masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) ne sme biti večje od 1,75. |
| --- | --- |

2.1

Ta priloga se uporablja za traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali imajo namesto koles gosenice in katerih masa brez obtežil je najmanj 600 kg. Masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) ne sme biti večje od 1,75.

| 2.2 | Najmanjša širina koloteka zadnjih koles bi morala biti na splošno večja od 1 150 mm. Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer kosilnice za travo, ozki vinogradniški traktorji, nizki traktorji, ki se uporabljajo v stavbah z omejeno razdaljo med tlemi in stropom ali v sadovnjakih, traktorji z visoko prehodnostjo ter posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja. |
| --- | --- |

2.2

Najmanjša širina koloteka zadnjih koles bi morala biti na splošno večja od 1 150 mm. Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer kosilnice za travo, ozki vinogradniški traktorji, nizki traktorji, ki se uporabljajo v stavbah z omejeno razdaljo med tlemi in stropom ali v sadovnjakih, traktorji z visoko prehodnostjo ter posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja.

3.   Pravila in smernice

3.1   Splošni predpisi

| 3.1.1 | Zaščitno strukturo lahko izdela bodisi proizvajalec traktorja bodisi neodvisno podjetje. V obeh primerih je preskus veljaven samo za tisti model traktorja, na katerem se izvede. Zaščitno strukturo je treba ponovno preskusiti za vsak model traktorja, na katerega bo pritrjena. Vendar lahko preskuševalni centri potrdijo, da so preskusi trdnosti veljavni tudi za modele traktorjev, ki so izpeljani iz prvotnega modela s spremembami motorja, prenosa moči in krmilja ter sprednjega vzmetenja. Po drugi strani se lahko več zaščitnih struktur preskusi za kateri koli posamezen model traktorja. |
| --- | --- |

3.1.1

Zaščitno strukturo lahko izdela bodisi proizvajalec traktorja bodisi neodvisno podjetje. V obeh primerih je preskus veljaven samo za tisti model traktorja, na katerem se izvede. Zaščitno strukturo je treba ponovno preskusiti za vsak model traktorja, na katerega bo pritrjena. Vendar lahko preskuševalni centri potrdijo, da so preskusi trdnosti veljavni tudi za modele traktorjev, ki so izpeljani iz prvotnega modela s spremembami motorja, prenosa moči in krmilja ter sprednjega vzmetenja. Po drugi strani se lahko več zaščitnih struktur preskusi za kateri koli posamezen model traktorja.

| 3.1.2 | Zaščitno strukturo, ki se predloži za statični preskus, je treba dostaviti normalno pritrjeno na traktor ali šasijo traktorja, s katerima se uporablja. Šasija traktorja je kompletna, vključno z pritrdilnimi nosilci in drugimi deli traktorja, na katere lahko vplivajo obremenitve, uporabljene na zaščitni strukturi. |
| --- | --- |

3.1.2

Zaščitno strukturo, ki se predloži za statični preskus, je treba dostaviti normalno pritrjeno na traktor ali šasijo traktorja, s katerima se uporablja. Šasija traktorja je kompletna, vključno z pritrdilnimi nosilci in drugimi deli traktorja, na katere lahko vplivajo obremenitve, uporabljene na zaščitni strukturi.

| 3.1.3 | Pri „tandemskih“ traktorjih se upošteva masa standardne izvedenke tistega dela, na katerega je pritrjena zaščitna struktura. |
| --- | --- |

3.1.3

Pri „tandemskih“ traktorjih se upošteva masa standardne izvedenke tistega dela, na katerega je pritrjena zaščitna struktura.

| 3.1.4 | Zaščitna struktura je lahko zasnovana samo za zaščito voznika v primeru, da se traktor prevrne. Na to strukturo je včasih mogoče pritrditi zaščito voznika pred vremenskimi vplivi, ki je bolj ali manj začasne narave. Voznik to zaščito ob toplem vremenu navadno odstrani. Obstajajo pa tudi zaščitne strukture, pri katerih so tovrstne obloge stalne in se prezračevanje ob toplem vremenu zagotavlja z okni ali loputami. Ker lahko te obloge prispevajo k trdnosti strukture in je mogoče, da, če so odstranljive, ob nesreči niso nameščene na vozilu, je treba vse dele, ki jih lahko voznik odstrani, odstraniti tudi za preskus. Vrata, strešne lopute in okna, ki se lahko odprejo, se za preskus bodisi odstranijo bodisi pritrdijo v odprtem položaju, tako da ne prispevajo k trdnosti zaščitne strukture. Ugotovi se, ali bi navedeni elementi v tem položaju lahko pomenili nevarnost za voznika v primeru prevrnitve.
  Ta pravila se bodo v nadaljevanju nanašala samo na preskušanje zaščitne strukture. Zavedati se je treba, da to vključuje le obloge, ki niso začasne narave.
  Opis vsake dostavljene začasne obloge je treba vključiti v specifikacije. Vse steklo ali podoben krhek material se pred preskusom odstrani. Sestavni deli traktorja in zaščitne strukture, ki bi lahko bili pri preskusu po nepotrebnem poškodovani in ne vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali na njene mere, se lahko pred preskusom odstranijo, če proizvajalec to želi. Med preskusom niso dovoljena popravila ali nastavitve. |
| --- | --- |

3.1.4

Zaščitna struktura je lahko zasnovana samo za zaščito voznika v primeru, da se traktor prevrne. Na to strukturo je včasih mogoče pritrditi zaščito voznika pred vremenskimi vplivi, ki je bolj ali manj začasne narave. Voznik to zaščito ob toplem vremenu navadno odstrani. Obstajajo pa tudi zaščitne strukture, pri katerih so tovrstne obloge stalne in se prezračevanje ob toplem vremenu zagotavlja z okni ali loputami. Ker lahko te obloge prispevajo k trdnosti strukture in je mogoče, da, če so odstranljive, ob nesreči niso nameščene na vozilu, je treba vse dele, ki jih lahko voznik odstrani, odstraniti tudi za preskus. Vrata, strešne lopute in okna, ki se lahko odprejo, se za preskus bodisi odstranijo bodisi pritrdijo v odprtem položaju, tako da ne prispevajo k trdnosti zaščitne strukture. Ugotovi se, ali bi navedeni elementi v tem položaju lahko pomenili nevarnost za voznika v primeru prevrnitve.

Ta pravila se bodo v nadaljevanju nanašala samo na preskušanje zaščitne strukture. Zavedati se je treba, da to vključuje le obloge, ki niso začasne narave.

Opis vsake dostavljene začasne obloge je treba vključiti v specifikacije. Vse steklo ali podoben krhek material se pred preskusom odstrani. Sestavni deli traktorja in zaščitne strukture, ki bi lahko bili pri preskusu po nepotrebnem poškodovani in ne vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali na njene mere, se lahko pred preskusom odstranijo, če proizvajalec to želi. Med preskusom niso dovoljena popravila ali nastavitve.

| 3.1.5 | Vsak sestavni del traktorja, ki prispeva k trdnosti zaščitne strukture, kot so blatniki, ki jih je proizvajalec okrepil, je treba ob navedbi njegovih mer opisati v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

3.1.5

Vsak sestavni del traktorja, ki prispeva k trdnosti zaščitne strukture, kot so blatniki, ki jih je proizvajalec okrepil, je treba ob navedbi njegovih mer opisati v poročilu o preskusu.

3.2   Preskusna naprava

Za preverjanje, da med preskusom noben del ni prodrl v varni prostor, se uporabijo metode, opisane v točki 1.6 in preglednici 4.2 ter prikazane na slikah 4.11 do 4.13.

3.2.1   Vodoravni obremenitveni preskusi (slike 4.1 do 4.5)

Pri vodoravnih obremenitvenih preskusih se uporabljajo:

| 3.2.1.1 | material, oprema in načini pritrditve, s katerimi se zagotovi, da je šasija traktorja trdno pritrjena na tla in podprta neodvisno od koles; |
| --- | --- |

3.2.1.1

material, oprema in načini pritrditve, s katerimi se zagotovi, da je šasija traktorja trdno pritrjena na tla in podprta neodvisno od koles;

| 3.2.1.2 | naprava za delovanje na zaščitno strukturo z vodoravno silo. Zagotovi se, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli pravokotno na smer obremenitve:






  3.2.1.2.1 | uporabi se jarem, dolg najmanj 250 m in največ 700 mm ter katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med navedenima dolžinama. Navpična mera jarma je 150 mm; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2

naprava za delovanje na zaščitno strukturo z vodoravno silo. Zagotovi se, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli pravokotno na smer obremenitve:

3.2.1.2.1

uporabi se jarem, dolg najmanj 250 m in največ 700 mm ter katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med navedenima dolžinama. Navpična mera jarma je 150 mm;

| 3.2.1.2.2 | robovi jarma, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm; |
| --- | --- |

3.2.1.2.2

robovi jarma, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm;

| 3.2.1.2.3 | uporabijo se kardanski ali enakovredni zgibi, s katerimi se zagotovi, da obremenitvena naprava ne sili zaščitne strukture k obračanju ali premikanju v nobeno smer, ki ni smer obremenitve; |
| --- | --- |

3.2.1.2.3

uporabijo se kardanski ali enakovredni zgibi, s katerimi se zagotovi, da obremenitvena naprava ne sili zaščitne strukture k obračanju ali premikanju v nobeno smer, ki ni smer obremenitve;

| 3.2.1.2.4 | če premica, kot jo določa ustrezni jarem na zaščitni strukturi, ni pravokotna na smer obremenitve, se razmik zapolni, tako da se obremenitev porazdeli po celi dolžini; |
| --- | --- |

3.2.1.2.4

če premica, kot jo določa ustrezni jarem na zaščitni strukturi, ni pravokotna na smer obremenitve, se razmik zapolni, tako da se obremenitev porazdeli po celi dolžini;

| 3.2.1.3 | oprema za merjenje sile in deformacije v smeri obremenitve glede na šasijo traktorja. Za zagotovitev točnosti se meritve odčitavajo neprestano. Merilne naprave se postavijo tako, da evidentirajo silo in deformacijo na točki obremenitve in v njeni smeri. |
| --- | --- |

3.2.1.3

oprema za merjenje sile in deformacije v smeri obremenitve glede na šasijo traktorja. Za zagotovitev točnosti se meritve odčitavajo neprestano. Merilne naprave se postavijo tako, da evidentirajo silo in deformacijo na točki obremenitve in v njeni smeri.

3.2.2   Tlačna preskusa (slike 4.6 do 4.8)

Pri tlačnih preskusih se uporabljajo:

| 3.2.2.1 | material, oprema in načini pritrditve, s katerimi se zagotovi, da je šasija traktorja trdno pritrjena na tla in podprta neodvisno od koles; |
| --- | --- |

3.2.2.1

material, oprema in načini pritrditve, s katerimi se zagotovi, da je šasija traktorja trdno pritrjena na tla in podprta neodvisno od koles;

| 3.2.2.2 | naprava za delovanje na zaščitno strukturo s silo navzdol, vključno s togim jarmom širine 250 mm; |
| --- | --- |

3.2.2.2

naprava za delovanje na zaščitno strukturo s silo navzdol, vključno s togim jarmom širine 250 mm;

| 3.2.2.3 | oprema za merjenje uporabljene skupne navpične sile. |
| --- | --- |

3.2.2.3

oprema za merjenje uporabljene skupne navpične sile.

3.3   Preskusni pogoji

3.3.1   Zaščitna struktura ustreza proizvodnim specifikacijam in je pritrjena na primerno šasijo modela traktorja v skladu z načinom pritrditve, ki ga je navedel proizvajalec.

3.3.2   Sklop se pritrdi na temeljno ploščo, tako da se elementi, ki povezujejo sklop in temeljno ploščo, pri obremenitvi ne deformirajo bistveno glede na zaščitno strukturo. Sklop med obremenitvijo ni podprt drugače kot z elementi iz začetne pritrditve.

3.3.3   Če je mogoče nastaviti širino koloteka za kolesa ali gosenice, se izbere taka nastavitev, da ni med preskusi nobenega vpliva na zaščitno strukturo.

3.3.4   Zaščitna struktura se opremi z instrumenti, potrebnimi za pridobitev zahtevanih podatkov o deformaciji v odvisnosti od sile.

3.3.5   Vsi preskusi se opravijo na isti zaščitni strukturi. Med nobenim delom preskusa ni dovoljeno popravljati ali ravnati nobenega strukturnega dela.

3.3.6   Ob končanju vseh preskusov se izmerijo in evidentirajo trajne deformacije zaščitne strukture.

3.4   Zaporedje preskusov

Preskusi se izvajajo v naslednjem zaporedju:

3.4.1   Vzdolžna obremenitev

Pri kolesnih traktorjih z najmanj 50 % mase na zadnji osi in pri goseničnih traktorjih se vzdolžna obremenitev izvede od zadaj. Pri drugih traktorjih se vzdolžna obremenitev izvede od spredaj.

3.4.2   Prvi tlačni preskus

Prvi tlačni preskus se izvede na isti strani zaščitne strukture kot vzdolžna obremenitev.

3.4.3   Obremenitev s strani

V primeru vstran pomaknjenega sedeža ali nesimetrične trdnosti zaščitne strukture se stranska obremenitev izvede na tisti strani, ki bo najverjetneje privedla do prodora v varni prostor.

3.4.4   Drugi tlačni preskus

Drugi tlačni preskus se izvede na tisti strani zaščitne strukture, ki je nasprotna strani, na kateri je bila izvedena prva vzdolžna obremenitev. Pri zasnovah z dvema stebroma se lahko drugi tlačni preskus izvede na isti točki kot prvi.

3.4.5   Druga vzdolžna obremenitev

| 3.4.5.1 | Druga vzdolžna obremenitev se uporabi pri traktorjih, ki so opremljeni z zložljivo (npr. z dvema stebroma) ali nagibno (npr. ne z dvema stebroma) zaščitno strukturo, če je izpolnjen en izmed naslednjih pogojev oziroma sta izpolnjena oba:
  zložljivost je začasna, in sicer za posebne obratovalne pogoje;
  struktura je zasnovana nagibno zaradi servisiranja, razen če je nagibni mehanizem neodvisen od strukturne celovitosti zaščitne strukture pri prevrnitvi. |
| --- | --- |

3.4.5.1

Druga vzdolžna obremenitev se uporabi pri traktorjih, ki so opremljeni z zložljivo (npr. z dvema stebroma) ali nagibno (npr. ne z dvema stebroma) zaščitno strukturo, če je izpolnjen en izmed naslednjih pogojev oziroma sta izpolnjena oba:

zložljivost je začasna, in sicer za posebne obratovalne pogoje;

struktura je zasnovana nagibno zaradi servisiranja, razen če je nagibni mehanizem neodvisen od strukturne celovitosti zaščitne strukture pri prevrnitvi.

| 3.4.5.2 | Če je bila pri zložljivi zaščitni strukturi prva vzdolžna obremenitev izvedena v smeri zložljivosti, druga vzdolžna obremenitev ni potrebna. |
| --- | --- |

3.4.5.2

Če je bila pri zložljivi zaščitni strukturi prva vzdolžna obremenitev izvedena v smeri zložljivosti, druga vzdolžna obremenitev ni potrebna.

3.5   Vodoravni obremenitveni preskusi od zadaj, spredaj in s strani

3.5.1   Splošne določbe

| 3.5.1.1 | Zagotovi se enakomerna porazdelitev obremenitve zaščitne strukture, in sicer s togim jarmom, pravokotnim na smer obremenitve (glej točko 3.2.1.2). Togi jarem je lahko opremljen z elementi, ki preprečujejo njegove stranske premike. Hitrost obremenitve je tolikšna, da se lahko šteje za statično. Med obremenitvijo se sila in deformacija evidentirata z neprestanim odčitavanjem, da se zagotovi točnost. Po začetku obremenitve se ta ne zmanjša do konca preskusa. Smer delovanja sile je v naslednjih mejah:






  — | ob začetku preskusa (brez obremenitve): ± 2°; |
| --- | --- | --- |

3.5.1.1

Zagotovi se enakomerna porazdelitev obremenitve zaščitne strukture, in sicer s togim jarmom, pravokotnim na smer obremenitve (glej točko 3.2.1.2). Togi jarem je lahko opremljen z elementi, ki preprečujejo njegove stranske premike. Hitrost obremenitve je tolikšna, da se lahko šteje za statično. Med obremenitvijo se sila in deformacija evidentirata z neprestanim odčitavanjem, da se zagotovi točnost. Po začetku obremenitve se ta ne zmanjša do konca preskusa. Smer delovanja sile je v naslednjih mejah:

—

ob začetku preskusa (brez obremenitve): ± 2°;

| — | med preskusom (obremenitev): 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo. |
| --- | --- |

—

med preskusom (obremenitev): 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo.

Hitrost obremenitve se šteje za statično, če hitrost deformacije med obremenitvijo ne presega 5 mm/s.

| 3.5.1.2 | Če na točki obremenitve ni prečnih strukturnih delov, se uporabi nadomestni preskusni jarem, ki ne prispeva k trdnosti. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Če na točki obremenitve ni prečnih strukturnih delov, se uporabi nadomestni preskusni jarem, ki ne prispeva k trdnosti.

3.5.2   Vzdolžna obremenitev (slike 4.1 in 4.2)

Obremenitev se izvaja vodoravno in vzporedno s srednjo ravnino traktorja. Pri obremenitvi od zadaj (točka 3.4.1) se vzdolžna in stranska obremenitev izvedeta na različnih straneh srednje ravnine traktorja. Pri obremenitvi od spredaj se vzdolžna obremenitev izvede na isti strani kot stranska obremenitev.

Obremenitev se izvede na najvišjem prečnem strukturnem delu zaščitne strukture (tj. tistem delu, ki bi pri prevrnitvi verjetno prvi udaril ob tla).

Točka obremenitve je od zunanjega vogala zgornjega dela zaščitne strukture oddaljena za eno šestino širine tega dela navznoter. Za širino zaščitne strukture se upošteva razdalja med dvema premicama, ki sta vzporedni s srednjo ravnino traktorja in se dotikata skrajnih zunanjih delov zaščitne strukture v vodoravni ravnini, ki se dotika zgornje površine najvišjih prečnih strukturnih delov.

Če je ROPS sestavljena iz ukrivljenih strukturnih delov in nima primernih vogalov, se za določitev širine W uporablja naslednji splošni postopek. Preskusni inženir opredeli ukrivljeni strukturni del, ki bi najverjetneje prvi udaril ob tla pri nesimetrični prevrnitvi naprej ali nazaj (tj. prevrnitvi naprej ali nazaj, pri kateri bi verjetno ena stran ROPS nosila začetno obremenitev). Končni točki širine W sta sredini zunanjih polmerov, ustvarjenih med drugimi ravnimi ali ukrivljenimi strukturnimi deli, ki tvorijo najvišji del ROPS. Če je mogoče izbrati več ukrivljenih strukturnih delov, preskusni inženir za vsak možen strukturni del določi talne črte, da ugotovi, katera površina bi najverjetneje prva udarila ob tla. Za primera glej sliki 4.3.a in 4.3.b.

Opomba:

v primeru ukrivljenih strukturnih delov je treba upoštevati samo širino na tisti strani strukture, na kateri bo izvedena vzdolžna obremenitev.

Dolžina naprave za porazdelitev obremenitve (glej točko 3.2.1.2) je enaka najmanj tretjini širine zaščitne strukture in od te najmanjše dolžine ni daljša za več kot 49 mm.

Vzdolžna obremenitev se prekine, ko:

| 3.5.2.1 | je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani vhodni energiji
  EIL1

  ali večja od nje, pri čemer je: |
| --- | --- |

3.5.2.1

je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani vhodni energiji
  EIL1

  ali večja od nje, pri čemer je:

| 3.5.2.2 | zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8). |
| --- | --- |

3.5.2.2

zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8).

3.5.3   Stranska obremenitev (slike 4.4 in 4.5)

Stranska obremenitev se izvaja vodoravno pod kotom 90° na srednjo ravnino traktorja. Izvede se na najvišjem delu zaščitne strukture na točki, ki leži (160 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža.

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se izvede na najvišjem delu zaščitne strukture na polovici razdalje med indeksnima točkama sedeža.

Če je gotovo, da bi se v primeru prevrnitve traktorja na bok kateri koli posamezni del zaščitne strukture prvi dotaknil tal, se obremenitev izvede na tem delu, če to omogoča enakomerno porazdelitev obremenitve, kot je določeno v točki 3.5.1.1. Pri zaščitnih strukturah z dvema stebroma se stranska obremenitev izvede na najvišjem stranskem strukturnem delu, ne glede na lego indeksne točke sedeža.

Specifikacije za jarem za porazdelitev obremenitve so v točki 3.2.1.2.1.

Stranska obremenitev se prekine, ko:

| 3.5.3.1 | je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani energiji
  EIS

  ali večja od nje, pri čemer je: |
| --- | --- |

3.5.3.1

je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani energiji
  EIS

  ali večja od nje, pri čemer je:

| 3.5.3.2 | zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8). |
| --- | --- |

3.5.3.2

zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8).

3.6   Tlačna preskusa

3.6.1   Tlačni preskus na zadnjem delu (slike 4.6 in 4.7.a do 4.7.e)

| 3.6.1.1 | Pritisni jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile F, pri čemer je:



  Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.6.1.1

Pritisni jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile F, pri čemer je:

Formula

Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

| 3.6.1.2 | Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F = 20 M. |
| --- | --- |

3.6.1.2

Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F = 20 M.

3.6.2   Tlačni preskus na sprednjem delu (slike 4.6 do 4.8)

| 3.6.2.1 | Pritisni jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile F, pri čemer je:



  Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.6.2.1

Pritisni jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, tako da je rezultanta tlačnih sil na navpični referenčni ravnini traktorja. Sproži se delovanje tlačne sile F, pri čemer je:

Formula

Ta sila deluje še 5 sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

| 3.6.2.2 | Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 4.8.a in 4.8.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F = 20 M. |
| --- | --- |

3.6.2.2

Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve (sliki 4.8.a in 4.8.b), sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne. Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Sproži se delovanje tlačne sile F = 20 M.

3.7   Drugi vzdolžni obremenitveni preskus

Obremenitev se izvede na robu, ki je najdlje od točke prve vzdolžne obremenitve, in v nasprotni smeri glede na to obremenitev (slike 4.1 in 4.2).

Vzdolžna obremenitev se prekine, ko:

| 3.7.1 | je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani energiji EIL2
  ali večja od nje, pri čemer je: |
| --- | --- |

3.7.1

je energija, ki jo je absorbirala zaščitna struktura, enaka zahtevani energiji EIL2
  ali večja od nje, pri čemer je:

| 3.7.2 | zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8). |
| --- | --- |

3.7.2

zaščitna struktura prodre v varni prostor ali tega prostora ne ščiti več (pogoj za sprejemljivost iz točke 3.8).

3.8   Pogoji za sprejemljivost

Zaščitna struktura se sprejme, če med preskusi in po njihovem koncu izpolnjuje naslednje pogoje:

| 3.8.1 | med nobenim delom preskusov ne sme noben del prodreti v varni prostor. Med preskusi ne sme noben del udariti v sedež. Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše pnevmatike in najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

3.8.1

med nobenim delom preskusov ne sme noben del prodreti v varni prostor. Med preskusi ne sme noben del udariti v sedež. Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše pnevmatike in najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec;

| 3.8.2 | pri zgibno krmiljenih traktorjih se za srednji ravnini obeh delov šteje, da sta poravnani; |
| --- | --- |

3.8.2

pri zgibno krmiljenih traktorjih se za srednji ravnini obeh delov šteje, da sta poravnani;

| 3.8.3 | po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture glede na indeksno točko sedeža. Nato se evidentirata vsak premik strukturnih delov, ki je posledica obremenitvenih preskusov, ter vsaka sprememba višine sprednjih in zadnjih strukturnih delov strehe zaščitne strukture; |
| --- | --- |

3.8.3

po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture glede na indeksno točko sedeža. Nato se evidentirata vsak premik strukturnih delov, ki je posledica obremenitvenih preskusov, ter vsaka sprememba višine sprednjih in zadnjih strukturnih delov strehe zaščitne strukture;

| 3.8.4 | v trenutku, ko je pri vsakem od navedenih vodoravnih obremenitvenih preskusov dosežena zahtevana absorpcija energije, sila presega 0,8 Fmax

  ; |
| --- | --- |

3.8.4

v trenutku, ko je pri vsakem od navedenih vodoravnih obremenitvenih preskusov dosežena zahtevana absorpcija energije, sila presega 0,8 Fmax

  ;

| 3.8.5 | preobremenitveni preskus je potreben, če se delujoča sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ki nastane, ko struktura absorbira zahtevano energijo (slike 4.14 do 4.16). Opis preobremenitvenega preskusa:






  3.8.5.1 | preobremenitveni preskus se izvede tako, da se vodoravna obremenitev nadaljuje s 5-odstotnimi povečanji prvotne zahtevane energije do največ 20 % dodatne energije; |
| --- | --- | --- |

3.8.5

preobremenitveni preskus je potreben, če se delujoča sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ki nastane, ko struktura absorbira zahtevano energijo (slike 4.14 do 4.16). Opis preobremenitvenega preskusa:

3.8.5.1

preobremenitveni preskus se izvede tako, da se vodoravna obremenitev nadaljuje s 5-odstotnimi povečanji prvotne zahtevane energije do največ 20 % dodatne energije;

| 3.8.5.2 | preobremenitveni preskus je uspešno dokončan, če se po absorpciji 5, 10 ali 15 % dodatne energije sila zmanjša za manj kot 3 % za vsako 5-odstotno povečanje energije, hkrati pa še vedno presega 0,8 Fmax
  , ali če po absorpciji 20 % dodatne energije sila presega 0,8 Fmax
  ; |
| --- | --- |

3.8.5.2

preobremenitveni preskus je uspešno dokončan, če se po absorpciji 5, 10 ali 15 % dodatne energije sila zmanjša za manj kot 3 % za vsako 5-odstotno povečanje energije, hkrati pa še vedno presega 0,8 Fmax
  , ali če po absorpciji 20 % dodatne energije sila presega 0,8 Fmax
  ;

| 3.8.5.3 | med prebremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke v strukturi oziroma prodori v varni prostor ali njegova nezaščita zaradi elastične deformacije. Vendar po prekinitvi obremenitve zaščitna struktura ne sega v varni prostor, ki je popolnoma zaščiten; |
| --- | --- |

3.8.5.3

med prebremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke v strukturi oziroma prodori v varni prostor ali njegova nezaščita zaradi elastične deformacije. Vendar po prekinitvi obremenitve zaščitna struktura ne sega v varni prostor, ki je popolnoma zaščiten;

| 3.8.6 | zahtevano silo je treba ohranjati v obeh tlačnih preskusih; |
| --- | --- |

3.8.6

zahtevano silo je treba ohranjati v obeh tlačnih preskusih;

| 3.8.7 | ni štrlečih strukturnih ali sestavnih delov, ki bi med prevrnitvijo verjetno povzročili hude poškodbe ali ki bi lahko z deformacijo ukleščili upravljavca, npr. njegovo nogo ali stopalo; |
| --- | --- |

3.8.7

ni štrlečih strukturnih ali sestavnih delov, ki bi med prevrnitvijo verjetno povzročili hude poškodbe ali ki bi lahko z deformacijo ukleščili upravljavca, npr. njegovo nogo ali stopalo;

| 3.8.8 | ni drugih sestavnih delov, ki bi pomenili resno nevarnost za upravljavca. |
| --- | --- |

3.8.8

ni drugih sestavnih delov, ki bi pomenili resno nevarnost za upravljavca.

3.9   Razširitev na druge modele traktorjev

3.9.1   [Se ne uporablja.]

3.9.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v primerih, navedenih v nadaljevanju.

| 3.9.2.1 | Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev
  Obremenitvenih in tlačnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.9.2.1.1 do 3.9.2.1.5:






  3.9.2.1.1 | struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- | --- |

3.9.2.1

Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Obremenitvenih in tlačnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.9.2.1.1 do 3.9.2.1.5:

3.9.2.1.1

struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.9.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %. Ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave gosenic s kolesi na istem traktorju; |
| --- | --- |

3.9.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %. Ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave gosenic s kolesi na istem traktorju;

| 3.9.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.9.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.9.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.9.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki;

| 3.9.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)). |
| --- | --- |

3.9.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)).

| 3.9.2.2 | Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture
  Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.9.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom).






  3.9.2.2.1 | Spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture). |
| --- | --- | --- |

3.9.2.2

Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.9.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom).

3.9.2.2.1

Spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture).

| 3.9.2.2.2 | Spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:






  3.9.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.9.2.2.2

Spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:

3.9.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.9.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(3), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija; |
| --- | --- |

3.9.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(3), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija;

| 3.9.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi. |
| --- | --- |

3.9.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi.

| 3.9.2.2.3 | Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.9.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.9.2.2.3

Povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.9.2.2.2.2).

3.10   [Se ne uporablja.]

3.11   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

| 3.11.1 | Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo. |
| --- | --- |

3.11.1

Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

| 3.11.2 | Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale: |
| --- | --- |

3.11.2

Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

| 3.11.2.1 | vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi; |
| --- | --- |

3.11.2.1

vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi;

| 3.11.2.2 | vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.11.2.3; |
| --- | --- |

3.11.2.2

vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.11.2.3;

| 3.11.2.3 | jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije obremenitve za Charpyjev preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 4.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.
  Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika. Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti obremenitvam pri nizki temperaturi; |
| --- | --- |

3.11.2.3

jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije obremenitve za Charpyjev preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 4.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika. Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti obremenitvam pri nizki temperaturi;

| 3.11.2.4 | velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije obremenitve za Charpyjev preskus z V-zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 4.1, ki jo material omogoča; |
| --- | --- |

3.11.2.4

velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije obremenitve za Charpyjev preskus z V-zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 4.1, ki jo material omogoča;

| 3.11.2.5 | Charpyjevi preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 4.1; |
| --- | --- |

3.11.2.5

Charpyjevi preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 4.1;

| 3.11.2.6 | druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003; |
| --- | --- |

3.11.2.6

druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003;

| 3.11.2.7 | vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

  Preglednica 4.1


  Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V-zarezo








  Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | (J) | (J (2)) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |

3.11.2.7

vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

Preglednica 4.1

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem preskusu z V-zarezo

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

(J)

(J (2))

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

3.12   [Se ne uporablja.]

Slika 4.1

Obremenitvi od spredaj in zadaj, zaščitna kabina in zaščitni lok zadaj

Slika 4.1.a

Zaščitna kabina

Mere so v mm.

Image

Slika 4.1.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 4.2

Vzdolžni obremenitvi

Image

Slika 4.3

Primera širine W za ROPS z ukrivljenimi strukturnimi deli

Slika 4.3.a

ROPS s štirimi stebri

Image

Legenda:

1— Indeksna točka sedeža (SIP)

2— SIP, vzdolžna srednja ravnina

3— Točka druge vzdolžne obremenitve, spredaj ali zadaj

4— Točka vzdolžne obremenitve, zadaj ali spredaj

Slika 4.3.b

ROPS z dvema stebroma

Image

Legenda:

1— Indeksna točka sedeža (SIP)

2— SIP, vzdolžna srednja ravnina

3— Točka druge vzdolžne obremenitve, spredaj ali zadaj

4— Točka vzdolžne obremenitve, zadaj ali spredaj

Slika 4.4

Stranska obremenitev (pogled od strani), zaščitna kabina in zaščitni lok zadaj

Slika 4.4.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 4.4.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 4.5

Stranska obremenitev (pogled od zadaj)

| | |
| --- | --- |
| (a) | (b) |

Image

Image

(a)

(b)

Slika 4.6

Primer priprave za tlačni preskus

Image

Slika 4.7

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj in zadaj, zaščitna kabina in zaščitni lok zadaj

Slika 4.7.a

Tlačni preskus zadaj

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Slika 4.7.b

Tlačni preskus spredaj

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Slika 4.7.c

Tlačni preskus za zaščitni lok zadaj

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Slika 4.7.d

Zaščitna kabina

Image

Slika 4.7.e

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 4.8

Položaj jarma za tlačni preskus spredaj, ko sprednji del ne prenese celotne tlačne sile

Slika 4.8.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 4.8.b

Zaščitni lok zadaj

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Slika 4.9

Tlačna sila deluje tako, da je središče jarma na navpični referenčni ravnini traktorja (ki je tudi navpična referenčna ravnina sedeža in volana).

| Primer 1 | : | ROPS, sedež in volan so togo pritrjeni na okvir traktorja. |
| --- | --- | --- |
| Primer 2 | : | ROPS je togo pritrjena na okvir traktorja, sedež in volan pa sta na tleh (vzmetena ali ne), vendar
  NISTA
  povezana z ROPS. |

Primer 1

:

ROPS, sedež in volan so togo pritrjeni na okvir traktorja.

Primer 2

:

ROPS je togo pritrjena na okvir traktorja, sedež in volan pa sta na tleh (vzmetena ali ne), vendar
  NISTA
  povezana z ROPS.

V teh primerih navpična referenčna ravnina, ki se nanaša na sedež in volan, običajno vključuje tudi težišče traktorja med izvajanjem celotnega niza obremenitev.

Slika 4.10

Tlačna sila deluje tako, da je središče jarma samo na navpični referenčni ravnini traktorja.

Image

Mogoča sta primera 3 in 4, v katerih je ROPS pritrjena na ploščad, bodisi togo pritrjena (primer 3) bodisi vzmetena (primer 4) glede na šasijo traktorja. Te spajalne ali povezovalne rešitve povzročajo različno gibanje kabine in varnega prostora ter navpične referenčne ravnine.

Image

Preglednica 4.2

Mere varnega prostora

| Mere | (mm) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| A1 A0 | 100 | najmanj |
| B1 B0 | 100 | najmanj |
| F1 F0 | 250 | najmanj |
| F2 F0 | 250 | najmanj |
| G1 G0 | 250 | najmanj |
| G2 G0 | 250 | najmanj |
| H1 H0 | 250 | najmanj |
| H2 H0 | 250 | najmanj |
| J1 J0 | 250 | najmanj |
| J2 J0 | 250 | najmanj |
| E1 E0 | 250 | najmanj |
| E2 E0 | 250 | najmanj |
| D0 E0 | 300 | najmanj |
| J0 E0 | 300 | najmanj |
| A1 A2 | 500 | najmanj |
| B1 B2 | 500 | najmanj |
| C1 C2 | 500 | najmanj |
| D1 D2 | 500 | najmanj |
| I1 I2 | 500 | najmanj |
| F0 G0 | — | odvisno od traktorja |
| I0 G0 | — |
| C0 D0 | — |
| E0 F0 | — |

Mere

(mm)

Opombe

A1 A0

100

najmanj

B1 B0

100

najmanj

F1 F0

250

najmanj

F2 F0

250

najmanj

G1 G0

250

najmanj

G2 G0

250

najmanj

H1 H0

250

najmanj

H2 H0

250

najmanj

J1 J0

250

najmanj

J2 J0

250

najmanj

E1 E0

250

najmanj

E2 E0

250

najmanj

D0 E0

300

najmanj

J0 E0

300

najmanj

A1 A2

500

najmanj

B1 B2

500

najmanj

C1 C2

500

najmanj

D1 D2

500

najmanj

I1 I2

500

najmanj

F0 G0

—

odvisno od traktorja

I0 G0

—

C0 D0

—

E0 F0

—

Slika 4.11

Varni prostor

Image

Legenda:

| 1 | — | Indeksna točka sedeža |
| --- | --- | --- |

1

—

Indeksna točka sedeža

| Opomba: | za mere glej preglednico 4.2. |
| --- | --- |

Opomba:

za mere glej preglednico 4.2.

Slika 4.12

Varni prostor

Slika 4.12.a

Pogled s strani, prerez v referenčni ravnini

Image

Slika 4.12.b

Pogled od zadaj ali spredaj

Image

Legenda:

1— Indeksna točka sedeža

2— Sila

3— Navpična referenčna ravnina

Slika 4.13

Varni prostor pri traktorju z obrnljivim sedežem in volanom, zaščitna kabina in zaščitni lok zadaj

Slika 4.13.a

Zaščitna kabina

Image

Slika 4.13.b

Zaščitni lok zadaj

Image

Slika 4.14

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus ni potreben.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'.

Slika 4.15

Krivulja sila/deformacija

Potreben je preobremenitveni preskus.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

3.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax.

Slika 4.16

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je treba nadaljevati.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 4. | Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

4.

Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 5. | Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

5.

Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 6. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

6.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax.

| 7. | Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

7.

Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax.

Pojasnila k Prilogi VIII

| (1) | Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v točki B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje), kodeks OECD št. 4, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v točki B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje), kodeks OECD št. 4, izdaja 2015 iz julija 2014.

| (2) | Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353 in je fiksna glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

(2)

Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353 in je fiksna glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.

| (3) | Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije. |
| --- | --- |

(3)

Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.

---

(1)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(2)  Zahtevana energija je pri – 20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za – 30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA IX

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

A.   SPLOŠNE DOLOČBE

| 1. | Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) so določene v oddelku B. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (spredaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) so določene v oddelku B.

| 2. | Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali, kot druga možnost, dinamičnim preskusnim postopkom, kot ju določata oddelka B1 in B2. Metodi se štejeta za enakovredni. |
| --- | --- |

2.

Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali, kot druga možnost, dinamičnim preskusnim postopkom, kot ju določata oddelka B1 in B2. Metodi se štejeta za enakovredni.

| 3. | Poleg zahtev iz točke 2 se izpolnijo tudi zahteve glede delovanja zložljivih zaščitnih struktur pri prevrnitvi, določene v oddelku B3. |
| --- | --- |

3.

Poleg zahtev iz točke 2 se izpolnijo tudi zahteve glede delovanja zložljivih zaščitnih struktur pri prevrnitvi, določene v oddelku B3.

| 4. | Oddelek B4 vsebuje računalniški program za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja, ki se uporablja za virtualno preskušanje. |
| --- | --- |

4.

Oddelek B4 vsebuje računalniški program za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja, ki se uporablja za virtualno preskušanje.

B.   ZAHTEVE ZA ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI (SPREDAJ NAMEŠČENE ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI NA OZKOKOLOTEČNIH TRAKTORJIH)(1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1   [Se ne uporablja.]

1.2   Zaščitna struktura pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS)

Zaščitna struktura pri prevrnitvi (zaščitna kabina ali lok; v nadaljnjem besedilu: zaščitna struktura) pomeni strukturo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med normalno uporabo.

Značilnost zaščitne strukture pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne strukture ali v prostoru, omejenem z več daljicami od zunanjih robov strukture do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik z ravnimi tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: srednja ravnina kolesa

Srednja ravnina kolesa je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo srednjo ravnino po premici, ki se v neki točki stika s podlago. Če sta A in B tako določeni točki za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta srednji ravnini parov koles.

1.3.3   Dodatna opredelitev: srednja ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njenem središču, je srednja ravnina traktorja.

1.4   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. skozi daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5   Določitev indeksne točke sedeža; položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.1   Indeksna točka sedeža (seat index point – SIP)(2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

| 1.5.2.1 | Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj.

| 1.5.2.2 | Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj.

| 1.5.2.3 | Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža.

| 1.5.2.4 | Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6   Varni prostor

1.6.1   Navpična referenčna ravnina in črta

Varni prostor (slika 6.1) je opredeljen na podlagi navpične referenčne ravnine in referenčne črte:

| 1.6.1.1 | referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. Šteje se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne strukture pri prevrnitvi; |
| --- | --- |

1.6.1.1

referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. Šteje se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne strukture pri prevrnitvi;

| 1.6.1.2 | referenčna črta je premica na referenčni ravnini ter poteka skozi točko, ki leži (140 + ah
  ) mm za indeksno točko sedeža in (90 – av
  ) mm pod njo, ter prvo točko na obroču volana, ki jo seka, če se pomakne proti vodoravni ravnini. |
| --- | --- |

1.6.1.2

referenčna črta je premica na referenčni ravnini ter poteka skozi točko, ki leži (140 + ah
  ) mm za indeksno točko sedeža in (90 – av
  ) mm pod njo, ter prvo točko na obroču volana, ki jo seka, če se pomakne proti vodoravni ravnini.

1.6.2   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah 1.6.2.1 do 1.6.2.11 ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, nastavljenim v skladu s točkami 1.5.2.1 do 1.5.2.4(3), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim v sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | navpični ravnini, ki potekata 250 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 in vzdolžno vsaj 550 mm pred navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.1

navpični ravnini, ki potekata 250 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 in vzdolžno vsaj 550 mm pred navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.2 | navpični ravnini, ki potekata 200 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 in vzdolžno od površine iz točke 1.6.2.11 do navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

navpični ravnini, ki potekata 200 mm na vsaki strani referenčne ravnine ter segata 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8 in vzdolžno od površine iz točke 1.6.2.11 do navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.3 | nagnjena ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino, vzporedna z referenčno črto in poteka 400 mm nad njo ter ki sega nazaj do točke, kjer seka navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi točko, ki leži (140 + ah
  ) mm za indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.3

nagnjena ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino, vzporedna z referenčno črto in poteka 400 mm nad njo ter ki sega nazaj do točke, kjer seka navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi točko, ki leži (140 + ah
  ) mm za indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.4 | nagnjena ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika z ravnino iz točke 1.6.2.3 na njenem skrajnem zadnjem robu in leži na vrhu hrbtnega naslona sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.4

nagnjena ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika z ravnino iz točke 1.6.2.3 na njenem skrajnem zadnjem robu in leži na vrhu hrbtnega naslona sedeža;

| 1.6.2.5 | navpična ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter poteka vsaj 40 mm pred volanom in vsaj (760 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.5

navpična ravnina, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter poteka vsaj 40 mm pred volanom in vsaj (760 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.6 | valjasta površina, katere os je pravokotna na referenčno ravnino, ki ima polmer 150 mm ter ki je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.3 in 1.6.2.5; |
| --- | --- |

1.6.2.6

valjasta površina, katere os je pravokotna na referenčno ravnino, ki ima polmer 150 mm ter ki je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.3 in 1.6.2.5;

| 1.6.2.7 | vzporedni nagnjeni ravnini, ki potekata skozi zgornja robova ravnin iz točke 1.6.2.1, pri čemer je nagnjena ravnina na strani udara najmanj 100 mm oddaljena od referenčne ravnine nad varnim prostorom; |
| --- | --- |

1.6.2.7

vzporedni nagnjeni ravnini, ki potekata skozi zgornja robova ravnin iz točke 1.6.2.1, pri čemer je nagnjena ravnina na strani udara najmanj 100 mm oddaljena od referenčne ravnine nad varnim prostorom;

| 1.6.2.8 | vodoravna ravnina, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – av
  ) mm pod indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.8

vodoravna ravnina, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – av
  ) mm pod indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.9 | dva dela navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zadnjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.1 in skrajnimi sprednjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.2; |
| --- | --- |

1.6.2.9

dva dela navpične ravnine, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zadnjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.1 in skrajnimi sprednjimi robovi ravnin iz točke 1.6.2.2;

| 1.6.2.10 | dva dela vodoravne ravnine, ki poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zgornjimi robovi navpičnih ravnin iz točke 1.6.2.2 in skrajnimi spodnjimi robovi nagnjenih ravnin iz točke 1.6.2.7; |
| --- | --- |

1.6.2.10

dva dela vodoravne ravnine, ki poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.8, pri čemer se obe delni ravnini stikata s skrajnimi zgornjimi robovi navpičnih ravnin iz točke 1.6.2.2 in skrajnimi spodnjimi robovi nagnjenih ravnin iz točke 1.6.2.7;

| 1.6.2.11 | površina, ki je po potrebi ukrivljena in katere tvorilka je pravokotna na referenčno ravnino ter leži na zadnji strani hrbtnega naslona sedeža. |
| --- | --- |

1.6.2.11

površina, ki je po potrebi ukrivljena in katere tvorilka je pravokotna na referenčno ravnino ter leži na zadnji strani hrbtnega naslona sedeža.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volana in sedeža. Za vsak položaj volana in sedeža se varni prostor določi na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 te priloge za vozniško mesto v normalnem položaju ter na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 Priloge X za vozniško mesto v obrnjenem položaju (glej sliko 6.2).

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

| 1.6.4.3 | Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež. |
| --- | --- |

1.6.4.3

Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež.

1.7   Masa

1.7.1   Masa brez obtežil/v neobremenjenem stanju

Masa traktorja brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, oljem, gorivom, orodjem in zaščitno strukturo. Ne upoštevajo se sprednje ali zadnje dodatne uteži, obtežila v kolesih, pripeta oprema ali posebni sestavni deli.

1.7.2   Največja dovoljena masa

Največja masa traktorja, ki jo proizvajalec opredeli kot tehnično dovoljeno in ki je navedena na identifikacijski tablici vozila in/ali v navodilih za uporabo.

1.7.3   Referenčna masa

Masa, ki jo določi proizvajalec ter s katero se po formulah izračunajo višina pada nihalnega udarnega telesa, vhodna energija in tlačne sile, ki bodo uporabljene pri preskusih. Ta masa ne sme biti manjša od mase brez obtežil in mora biti zadostna za zagotovitev, da masno razmerje ne preseže vrednosti 1,75 (glej točki 1.7.4 in 2.1.3).

1.7.4   Masno razmerje

Razmerje Formula. To ne sme biti večje od 1,75.

1.8   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Dolžinske mere: | | ± 3 mm |
| --- | --- | --- |
| razen za: – stisnjenost pnevmatik: | – tyre deflection: | ± 1 mm |
| | – deformacijo zaščitne strukture med vodoravnimi obremenitvami: | ± 1 mm |
| | – višino pada nihalnega udarnega telesa: | ± 1 mm |
| Mase: | | ± 0,2 % (obsega skale tipala) |
| Sile: | | ± 0,1 % (obsega skale) |
| Koti: | | ± 0,1° |

Dolžinske mere:

± 3 mm

razen za: – stisnjenost pnevmatik:

– tyre deflection:

± 1 mm

– deformacijo zaščitne strukture med vodoravnimi obremenitvami:

± 1 mm

– višino pada nihalnega udarnega telesa:

± 1 mm

Mase:

± 0,2 % (obsega skale tipala)

Sile:

± 0,1 % (obsega skale)

Koti:

± 0,1°

1.9   Simboli

| ah | (mm) | polovica vodoravne nastavitve sedeža; |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | polovica navpične nastavitve sedeža; |
| B | (mm) | najmanjša skupna širina traktorja; |
| Bb | (mm) | največja zunanja širina zaščitne strukture; |
| D | (mm) | deformacija zaščitne strukture na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki obremenitve in v smeri obremenitve (statični preskusi); |
| D' | (mm) | deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo; |
| Ea | (J) | deformacijska energija, absorbirana na mestu, na katerem je bila obremenitev prekinjena. Območje znotraj krivulje F-D; |
| Ei | (J) | absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D; |
| E'i | (J) | deformacijska energija, absorbirana po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke; |
| E''i | (J) | deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prekinjena. Območje pod krivuljo F-D; |
| Eil | (J) | vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri vzdolžnih obremenitvah; |
| Eis | (J) | vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri stranskih obremenitvah; |
| F | (N) | statična sila obremenitve; |
| F' | (N) | sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i; |
| F–D | | diagram sila/deformacija; |
| Fi | (N) | sila, ki deluje na zadaj nameščene čvrste elemente; |
| Fmax | (N) | največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve; |
| Fv | (N) | navpična tlačna sila; |
| H | (mm) | višina pada nihalnega udarnega telesa (dinamični preskusi); |
| H’ | (mm) | višina pada nihalnega udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi); |
| I | (kg.m2) | referenčni vztrajnostni moment traktorja okrog osrednje osi zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles; |
| L | (mm) | referenčna medosna razdalja traktorja; |
| M | (kg) | referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti. |

ah

(mm)

polovica vodoravne nastavitve sedeža;

av

(mm)

polovica navpične nastavitve sedeža;

B

(mm)

najmanjša skupna širina traktorja;

Bb

(mm)

največja zunanja širina zaščitne strukture;

D

(mm)

deformacija zaščitne strukture na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki obremenitve in v smeri obremenitve (statični preskusi);

D'

(mm)

deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo;

Ea

(J)

deformacijska energija, absorbirana na mestu, na katerem je bila obremenitev prekinjena. Območje znotraj krivulje F-D;

Ei

(J)

absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D;

E'i

(J)

deformacijska energija, absorbirana po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke;

E''i

(J)

deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prekinjena. Območje pod krivuljo F-D;

Eil

(J)

vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri vzdolžnih obremenitvah;

Eis

(J)

vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri stranskih obremenitvah;

F

(N)

statična sila obremenitve;

F'

(N)

sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i;

F–D

diagram sila/deformacija;

Fi

(N)

sila, ki deluje na zadaj nameščene čvrste elemente;

Fmax

(N)

največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve;

Fv

(N)

navpična tlačna sila;

H

(mm)

višina pada nihalnega udarnega telesa (dinamični preskusi);

H’

(mm)

višina pada nihalnega udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi);

I

(kg.m2)

referenčni vztrajnostni moment traktorja okrog osrednje osi zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles;

L

(mm)

referenčna medosna razdalja traktorja;

M

(kg)

referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti.

2.   Področje uporabe

| 2.1 | Ta priloga se uporablja za traktorje z naslednjimi lastnostmi:






  2.1.1 | oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje osi, upoštevajoč diferencial; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ta priloga se uporablja za traktorje z naslednjimi lastnostmi:

2.1.1

oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje osi, upoštevajoč diferencial;

| 2.1.2 | stalna ali nastavljiva najmanjša širina koloteka, ki znaša manj kot 1 150 mm, na osi s širšimi pnevmatikami. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora biti mogoče širino koloteka druge osi nastaviti tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjih robov pnevmatik na drugi osi. Kadar so na obeh oseh nameščeni kolesni obroči in pnevmatike enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manjša od 1 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.2

stalna ali nastavljiva najmanjša širina koloteka, ki znaša manj kot 1 150 mm, na osi s širšimi pnevmatikami. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora biti mogoče širino koloteka druge osi nastaviti tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjih robov pnevmatik na drugi osi. Kadar so na obeh oseh nameščeni kolesni obroči in pnevmatike enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manjša od 1 150 mm;

| 2.1.3 | masa v neobremenjenem stanju, večja od 400 kg, vendar manjša od 3 500 kg, vključno z zaščitno strukturo pri prevrnitvi in največjimi pnevmatikami, kot jih priporoča proizvajalec. Največja dovoljena masa ne presega 5 250 kg, masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) pa ne sme biti večje od 1,75; |
| --- | --- |

2.1.3

masa v neobremenjenem stanju, večja od 400 kg, vendar manjša od 3 500 kg, vključno z zaščitno strukturo pri prevrnitvi in največjimi pnevmatikami, kot jih priporoča proizvajalec. Največja dovoljena masa ne presega 5 250 kg, masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) pa ne sme biti večje od 1,75;

| 2.1.4 | opremljeni so z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi z dvema stebroma, ki so nameščene izključno pred indeksno točko sedeža in za katere je zaradi manjših mer traktorja značilen manjši varni prostor, tako da nikakor ni priporočljivo omejevanje dostopa do vozniškega mesta, vseeno pa je te strukture (zložljive ali ne) koristno obdržati zaradi njihove nesporno preproste uporabe. |
| --- | --- |

2.1.4

opremljeni so z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi z dvema stebroma, ki so nameščene izključno pred indeksno točko sedeža in za katere je zaradi manjših mer traktorja značilen manjši varni prostor, tako da nikakor ni priporočljivo omejevanje dostopa do vozniškega mesta, vseeno pa je te strukture (zložljive ali ne) koristno obdržati zaradi njihove nesporno preproste uporabe.

| 2.2 | Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja. |
| --- | --- |

2.2

Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja.

B1.   STATIČNI PRESKUSNI POSTOPEK

3.   Pravila in smernice

3.1   Temeljni pogoji za preskuse trdnosti

3.1.1   Izvedba dveh predhodnih preskusov

Preskusi trdnosti se lahko na zaščitni strukturi izvedejo šele po uspešni izvedbi preskusa bočne stabilnosti in preskusa preprečevanja prevračanja (glej procesni diagram na sliki 6.3).

3.1.2   Priprava na predhodne preskuse

3.1.2.1   Traktor mora biti opremljen z zaščitno strukturo v varnostnem položaju.

3.1.2.2   Traktor mora biti opremljen s pnevmatikami z največjim premerom, ki ga določi proizvajalec, in najmanjšim presekom za pnevmatike pri tem premeru. Pnevmatike ne smejo vsebovati tekočin za obtežitev, tlak v njih pa mora ustrezati priporočenim vrednostim za delo na polju.

3.1.2.3   Zadnja kolesa je treba nastaviti na najožjo širino koloteka, sprednja kolesa pa čim bližje taki širini koloteka. Če sta pri sprednjih kolesih mogoči dve nastavitvi koloteka, ki se enako razlikujeta od najožje nastavitve zadnjega koloteka, je treba med tema nastavitvama sprednjega koloteka izbrati širšo.

3.1.2.4   Napolniti je treba vse posode na traktorju ali namesto tekočine uporabiti enakovredno maso na ustreznem mestu.

3.1.2.5   Vsa oprema, ki se uporablja pri serijski proizvodnji, se na traktor pritrdi v normalnem položaju.

3.1.3   Preskus bočne stabilnosti

3.1.3.1   Traktor, pripravljen v skladu z zgoraj navedenimi določbami, se namesti na vodoravno ravnino, tako da se lahko točka nihanja sprednje osi ali pri zgibno krmiljenem traktorju vodoravna točka nihanja med obema osema prosto giba.

3.1.3.2   Z dvigalko ali dvigalom se nagne del traktorja, ki je togo povezan z osjo, ki nosi več kot 50 % mase traktorja, pri tem pa se stalno meri kot nagiba. Ta kot mora biti vsaj 38° v trenutku, ko je traktor v položaju nestabilnega ravnotežja na kolesih, ki se dotikajo tal. Preskus se opravi tako, da je volan enkrat obrnjen do skrajne desne točke zasuka in enkrat do skrajne leve točke zasuka.

3.1.4   Preskus preprečevanja prevračanja

3.1.4.1   Splošne opombe

Cilj tega preskusa je preveriti, ali lahko zaščitna struktura, nameščena na traktor za zaščito voznika, uspešno prepreči večkratno prevračanje traktorja, če se ta bočno prevrne na strmini z naklonom 1:1,5 (slika 6.4).

Dokaz preprečevanja prevračanja se lahko pridobi v skladu z eno od dveh metod iz točk 3.1.4.2 in 3.1.4.3.

3.1.4.2   Dokazovanje preprečevanja prevračanja s prevrnitvenim preskusom

| 3.1.4.2.1 | Prevrnitveni preskus je treba opraviti na preskusni strmini, dolgi vsaj štiri metre (glej sliko 6.4). Površina mora biti prekrita z materialom debeline 18 cm, katerega indeks penetracije stožca, kot je izmerjen v skladu s standardoma ASAE S313.3 FEB1999 in ASAE EP542 FEB1999 o penetrometru, je:



  ali |
| --- | --- |

3.1.4.2.1

Prevrnitveni preskus je treba opraviti na preskusni strmini, dolgi vsaj štiri metre (glej sliko 6.4). Površina mora biti prekrita z materialom debeline 18 cm, katerega indeks penetracije stožca, kot je izmerjen v skladu s standardoma ASAE S313.3 FEB1999 in ASAE EP542 FEB1999 o penetrometru, je:

Formula

ali

Formula

| 3.1.4.2.2 | Traktor (ki je pripravljen v skladu z določbami točke 3.1.2) se bočno prevrne pri ničelni začetni hitrosti. V ta namen se traktor namesti na vrh preskusne strmine tako, da se spodnja kolesa naslanjajo na strmino in je srednja ravnina traktorja vzporedna z vodoravnimi črtami strmine. Ko traktor udari ob preskusno strmino, se lahko dvigne od površine tako, da se zavrti okrog zgornjega roba zaščitne strukture, vendar se ne sme prevrniti na drugo stran. Pasti mora nazaj na tisto stran, s katero je najprej udaril ob strmino. |
| --- | --- |

3.1.4.2.2

Traktor (ki je pripravljen v skladu z določbami točke 3.1.2) se bočno prevrne pri ničelni začetni hitrosti. V ta namen se traktor namesti na vrh preskusne strmine tako, da se spodnja kolesa naslanjajo na strmino in je srednja ravnina traktorja vzporedna z vodoravnimi črtami strmine. Ko traktor udari ob preskusno strmino, se lahko dvigne od površine tako, da se zavrti okrog zgornjega roba zaščitne strukture, vendar se ne sme prevrniti na drugo stran. Pasti mora nazaj na tisto stran, s katero je najprej udaril ob strmino.

3.1.4.3   Dokazovanje preprečevanja prevračanja z izračunom

| 3.1.4.3.1 | Za preverjanje preprečevanja prevračanja z izračunom je treba zagotoviti naslednje podatke o lastnostih traktorja (glej sliko 6.5):







  B0 | (m) | širina zadnjih pnevmatik; |
| --- | --- | --- | --- |
| B6 | (m) | širina zaščitne strukture med desno in levo točko udara; |
| B7 | (m) | širina pokrova motorja; |
| D0 | (rad) | kot nihanja sprednje osi od nič do konca nihaja; |
| D2 | (m) | višina sprednjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi; |
| D3 | (m) | višina zadnjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi; |
| H0 | (m) | višina točke nihanja sprednje osi; |
| H1 | (m) | višina težišča; |
| H6 | (m) | višina točke udara; |
| H7 | (m) | višina pokrova motorja; |
| L2 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo osjo; |
| L3 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in zadnjo osjo; |
| L6 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo točko preseka zaščitne strukture (ki naj ima negativni predznak, če ta točka leži pred ravnino težišča); |
| L7 | (m) | vodoravna razdalja med težiščem in sprednjim robom pokrova motorja; |
| Mc | (kg) | masa traktorja, uporabljena za izračun; |
| Q | (kgm2) | vztrajnostni moment okrog vzdolžne osi skozi težišče; |
| S | (m) | (m) širina koloteka zadnjih koles.
  Vsota širin koloteka (S) in pnevmatik (B0) mora biti večja od širine zaščitne strukture B6. |

3.1.4.3.1

Za preverjanje preprečevanja prevračanja z izračunom je treba zagotoviti naslednje podatke o lastnostih traktorja (glej sliko 6.5):

B0

(m)

širina zadnjih pnevmatik;

B6

(m)

širina zaščitne strukture med desno in levo točko udara;

B7

(m)

širina pokrova motorja;

D0

(rad)

kot nihanja sprednje osi od nič do konca nihaja;

D2

(m)

višina sprednjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi;

D3

(m)

višina zadnjih pnevmatik ob polni osni obremenitvi;

H0

(m)

višina točke nihanja sprednje osi;

H1

(m)

višina težišča;

H6

(m)

višina točke udara;

H7

(m)

višina pokrova motorja;

L2

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo osjo;

L3

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in zadnjo osjo;

L6

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo točko preseka zaščitne strukture (ki naj ima negativni predznak, če ta točka leži pred ravnino težišča);

L7

(m)

vodoravna razdalja med težiščem in sprednjim robom pokrova motorja;

Mc

(kg)

masa traktorja, uporabljena za izračun;

Q

(kgm2)

vztrajnostni moment okrog vzdolžne osi skozi težišče;

S

(m)

(m) širina koloteka zadnjih koles.

Vsota širin koloteka (S) in pnevmatik (B0) mora biti večja od širine zaščitne strukture B6.

| 3.1.4.3.2 | Pri izračunu se lahko uporabijo naslednje predpostavke za poenostavitev:






  3.1.4.3.2.1 | mirujoči traktor z nihalno sprednjo osjo se prevrne na strmini z naklonom 1:1,5 takoj, ko je težišče nad osjo vrtenja; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Pri izračunu se lahko uporabijo naslednje predpostavke za poenostavitev:

3.1.4.3.2.1

mirujoči traktor z nihalno sprednjo osjo se prevrne na strmini z naklonom 1:1,5 takoj, ko je težišče nad osjo vrtenja;

| 3.1.4.3.2.2 | os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo traktorja in poteka skozi središče stičnih površin spodnjega sprednjega in zadnjega kolesa s podlago; |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.2

os vrtenja je vzporedna z vzdolžno osjo traktorja in poteka skozi središče stičnih površin spodnjega sprednjega in zadnjega kolesa s podlago;

| 3.1.4.3.2.3 | traktor ne drsi navzdol po strmini; |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.3

traktor ne drsi navzdol po strmini;

| 3.1.4.3.2.4 | udar na strmino je delno elastičen s koeficientom elastičnosti: |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.4

udar na strmino je delno elastičen s koeficientom elastičnosti:

| 3.1.4.3.2.5 | globina ugreza v strmino in deformacija zaščitne strukture skupaj znašata: |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.5

globina ugreza v strmino in deformacija zaščitne strukture skupaj znašata:

| 3.1.4.3.2.6 | noben drug sestavni del traktorja se ne ugrezne v strmino. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.6

noben drug sestavni del traktorja se ne ugrezne v strmino.

| 3.1.4.3.3 | Računalniški program (BASIC(4)) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja s spredaj nameščeno zaščitno strukturo pri bočni prevrnitvi je v oddelku B4 skupaj s primeri 6.1 do 6.11. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

Računalniški program (BASIC(4)) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja s spredaj nameščeno zaščitno strukturo pri bočni prevrnitvi je v oddelku B4 skupaj s primeri 6.1 do 6.11.

3.1.5   Metode merjenja

3.1.5.1   Vodoravne razdalje med težiščem in zadnjo (L3) ali sprednjo (L2) osjo

Razdalja med sprednjo in zadnjo osjo se izmeri na obeh staneh traktorja za zagotovitev, da ni odklona krmiljenih koles.

Razdalji med težiščem in zadnjo (L3) ali sprednjo osjo (L2) se izračunata na podlagi porazdelitve mase traktorja med zadnja in sprednja kolesa.

3.1.5.2   Višine zadnjih (D3) in sprednjih (D2) pnevmatik

Izmeri se razdalja med najvišjo točko na pnevmatiki in talno ravnino (slika 6.5), pri čemer se za sprednje in zadnje pnevmatike uporabi ista metoda.

3.1.5.3   Vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo točko preseka zaščitne strukture (L6)

Izmeri se razdalja med težiščem in sprednjo točko preseka zaščitne strukture (slike 6.6.a, 6.6.b in 6.6.c). Če je zaščitna struktura pred ravnino težišča, ima izmerjena vrednost negativni predznak (–L6).

3.1.5.4   Širina zaščitne strukture (B6)

Izmeri se razdalja med desno in levo točko udara na obeh stebrih strukture.

Točko udara določa ravnina, ki je tangencialna na zaščitno strukturo in poteka skozi črto, ki jo določajo zgornje zunanje točke sprednjih in zadnjih pnevmatik (slika 6.7).

3.1.5.5   Višina zaščitne strukture (H6)

Izmeri se navpična razdalja med točko udara na strukturi in talno ravnino.

3.1.5.6   Višina pokrova motorja (H7)

Izmeri se navpična razdalja med točko udara na pokrovu motorja in talno ravnino.

Točko udara določa ravnina, ki je tangencialna na pokrov motorja in zaščitno strukturo ter poteka skozi zgornje zunanje točke sprednje pnevmatike (slika 6.7). Meritev se opravi na obeh straneh pokrova motorja.

3.1.5.7   Širina pokrova motorja (B7)

Izmeri se razdalja med obema točkama udara na pokrovu motorja, kot je bilo opredeljeno zgoraj.

3.1.5.8   Vodoravna razdalja med težiščem in sprednjim robom pokrova motorja (L7)

Izmeri se razdalja med točko udara na pokrovu motorja, kot je bilo opredeljeno zgoraj, in težiščem.

3.1.5.9   Višina točke nihanja sprednje osi (H0)

V tehnično poročilo proizvajalca se vključi navpična razdalja med središčem točke nihanja sprednje osi in središčem osi sprednjih pnevmatik (H01) ter se nato preveri.

Izmeri se navpična razdalja med središčem osi sprednjih pnevmatik in talno ravnino (H02) (slika 6.8).

Višina točke nihanja sprednje osi (H0) je vsota obeh navedenih vrednosti.

3.1.5.10   Širina koloteka zadnjih koles (S)

Izmeri se najmanjša širina koloteka zadnjih koles, ki so opremljena z največjimi pnevmatikami, kot jih določi proizvajalec (slika 6.9).

3.1.5.11   Širina zadnjih pnevmatik (B0)

Izmeri se razdalja med zunanjo in notranjo navpično ravnino na zgornjem delu zadnje pnevmatike (slika 6.9).

3.1.5.12   Kot nihanja sprednje osi (D0)

Na obeh strani osi se izmeri največji kot, ki nastane z nihanjem sprednje osi iz vodoravnega položaja do največjega odklona, ob upoštevanju morebitnega blažilnika končnega odklona. Uporabi se največji izmerjeni kot.

3.1.5.13   Masa traktorja

Masa traktorja se določi na podlagi pogojev iz točke 1.7.1.

3.2   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih struktur in njihove pritrditve na traktorje

3.2.1   Splošne zahteve

3.2.1.1   Namen preskusov

Namen preskusov, pri katerih se uporabljajo posebne naprave, je simulirati take obremenitve, kakršne delujejo na zaščitno strukturo, ko se traktor prevrne. Ti preskusi omogočajo ugotovitve o trdnosti zaščitne strukture, vseh elementov za njeno pritrditev na traktor in vseh delov traktorja, ki prenašajo preskusno obremenitev.

3.2.1.2   Preskusni metodi

Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali dinamičnim postopkom (glej oddelek A). Metodi se štejeta za enakovredni.

3.2.1.3   Splošna pravila pri pripravah na preskuse

| 3.2.1.3.1 | Zaščitna struktura mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je zasnovana.






  Opomba: | za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna struktura in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.1

Zaščitna struktura mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je zasnovana.

Opomba:

za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna struktura in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop.

| 3.2.1.3.2 | Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali pa so potrebni za preskus trdnosti.
  Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji za sprejemljivost iz točke 3.2.3.
  Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne strukture, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali pa so potrebni za preskus trdnosti.

Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji za sprejemljivost iz točke 3.2.3.

Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne strukture, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih.

| 3.2.1.3.3 | Za preskuse trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nestrukturne dele, tako da ne morejo prispevati k trdnosti zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Za preskuse trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nestrukturne dele, tako da ne morejo prispevati k trdnosti zaščitne strukture.

| 3.2.1.3.4 | Širino koloteka je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusih trdnosti čim manj podpirajo zaščitno strukturo. Če se ti preskusi opravljajo v skladu s statičnim postopkom, se lahko kolesa odstranijo. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Širino koloteka je treba nastaviti tako, da pnevmatike pri preskusih trdnosti čim manj podpirajo zaščitno strukturo. Če se ti preskusi opravljajo v skladu s statičnim postopkom, se lahko kolesa odstranijo.

3.2.2   Preskusi

3.2.2.1   Zaporedje preskusov v skladu s statičnim postopkom

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 3.3.1.6 in 3.3.1.7, je:

| (1) | obremenitev strukture od zadaj

  (glej točko 3.3.1.1); |
| --- | --- |

(1)

obremenitev strukture od zadaj

(glej točko 3.3.1.1);

| (2) | tlačni preskus zadaj

  (glej točko 3.3.1.4); |
| --- | --- |

(2)

tlačni preskus zadaj

(glej točko 3.3.1.4);

| (3) | obremenitev strukture od spredaj

  (glej točko 3.3.1.2); |
| --- | --- |

(3)

obremenitev strukture od spredaj

(glej točko 3.3.1.2);

| (4) | obremenitev strukture s strani

  (glej točko 3.3.1.3); |
| --- | --- |

(4)

obremenitev strukture s strani

(glej točko 3.3.1.3);

| (5) | tlačni preskus spredaj

  (glej točko 3.3.1.5). |
| --- | --- |

(5)

tlačni preskus spredaj

(glej točko 3.3.1.5).

3.2.2.2   Splošne zahteve

| 3.2.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

3.2.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 3.2.2.2.2 | Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.2.2.2.2

Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture.

| 3.2.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

3.2.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 3.2.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

3.2.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 3.2.2.2.5 | Za prvo obremenitev strukture od zadaj se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Obremenitvi s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Obremenitev od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot obremenitev s strani. |
| --- | --- |

3.2.2.2.5

Za prvo obremenitev strukture od zadaj se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Obremenitvi s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Obremenitev od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot obremenitev s strani.

3.2.3   Pogoji za sprejemljivost

3.2.3.1   Šteje se, da zaščitna struktura izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| 3.2.3.1.1 | po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 3.3.2.1 ali |
| --- | --- |

3.2.3.1.1

po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 3.3.2.1 ali

| 3.2.3.1.2. | če se med katerim od tlačnih preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus v skladu s točko 3.3.1.7; |
| --- | --- |

3.2.3.1.2.

če se med katerim od tlačnih preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus v skladu s točko 3.3.1.7;

| 3.2.3.1.3 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6; |
| --- | --- |

3.2.3.1.3

med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6;

| 3.2.3.1.4 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 3.3.2.2; |
| --- | --- |

3.2.3.1.4

med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 3.3.2.2;

| 3.2.3.1.5 | med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža; |
| --- | --- |

3.2.3.1.5

med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža;

| 3.2.3.1.6 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 3.3.2.4, je manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.1.6

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 3.3.2.4, je manjša od 250 mm.

3.2.3.2   Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne strukture ukleščili, na primer njegovo nogo ali stopalo.

3.2.4   [Se ne uporablja.]

3.2.5   Preskusna naprava in oprema

3.2.5.1   Naprava za statične preskuse

| 3.2.5.1.1 | Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

3.2.5.1.1

Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno strukturo.

| 3.2.5.1.2 | Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer obremenitve in vzdolž nosilca, katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med 250 in 700 mm. Navpična mera čelne ploskve togega nosilca je 150 mm. Robovi nosilca, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.1.2

Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer obremenitve in vzdolž nosilca, katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med 250 in 700 mm. Navpična mera čelne ploskve togega nosilca je 150 mm. Robovi nosilca, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm.

| 3.2.5.1.3 | Pritisna ploskev je prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne strukture, ko se ta deformira. |
| --- | --- |

3.2.5.1.3

Pritisna ploskev je prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne strukture, ko se ta deformira.

| 3.2.5.1.4 | Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):






  — | na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.4

Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):

—

na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°;

| — | med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša. |
| --- | --- |

—

med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša.

| 3.2.5.1.5 | Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas šteje za statično. |
| --- | --- |

3.2.5.1.5

Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas šteje za statično.

3.2.5.2   Naprava za merjenje energije, ki jo absorbira zaščitna struktura

| 3.2.5.2.1 | Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna struktura, se začrta krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na strukturo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini. |
| --- | --- |

3.2.5.2.1

Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna struktura, se začrta krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na strukturo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini.

| 3.2.5.2.2 | Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbirata zaščitna struktura in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti. |
| --- | --- |

3.2.5.2.2

Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbirata zaščitna struktura in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti.

3.2.5.3   Način pritrditve traktorja na podlago

| 3.2.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave. |
| --- | --- |

3.2.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave.

| 3.2.5.3.2 | Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, jeklenice, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.
  Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upoštevajo pri začrtanju krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem. |
| --- | --- |

3.2.5.3.2

Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, jeklenice, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.

Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upoštevajo pri začrtanju krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem.

3.2.5.4   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 6.10, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno strukturo prek togega jarma, širokega približno 250 mm in povezanega z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja je treba namestiti primerne podstavke, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.2.5.5   Druge merilne naprave

Potrebne so tudi naslednje merilne naprave:

| 3.2.5.5.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 6.11); |
| --- | --- |

3.2.5.5.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 6.11);

| 3.2.5.5.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (točka 3.3.2.2). |
| --- | --- |

3.2.5.5.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (točka 3.3.2.2).

3.3   Statični preskusni postopek

3.3.1   Obremenitveni in tlačni preskusi

3.3.1.1   Obremenitev od zadaj

| 3.3.1.1.1 | Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja.
  Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Navpična ravnina, na kateri se izvede obremenitev, je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1

Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja.

Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Navpična ravnina, na kateri se izvede obremenitev, je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 3.3.1.1.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.6.3.

| 3.3.1.1.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj: |
| --- | --- |

3.3.1.1.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

| 3.3.1.1.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporablja ista formula. |
| --- | --- |

3.3.1.1.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporablja ista formula.

3.3.1.2   Obremenitev od spredaj

| 3.3.1.2.1 | Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

3.3.1.2.1

Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 3.3.1.2.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.5.3. |
| --- | --- |

3.3.1.2.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.5.3.

| 3.3.1.2.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj: |
| --- | --- |

3.3.1.2.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

| 3.3.1.2.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodaj izbrani formuli:



  ali |
| --- | --- |

3.3.1.2.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodaj izbrani formuli:

Formula

ali

Formula

3.3.1.3   Obremenitev s strani

| 3.3.1.3.1 | Obremenitev s strani se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob. |
| --- | --- |

3.3.1.3.1

Obremenitev s strani se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob.

| 3.3.1.3.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.5.3. |
| --- | --- |

3.3.1.3.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.2.5.3.

| 3.3.1.3.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj: |
| --- | --- |

3.3.1.3.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

| 3.3.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodnji formuli: |
| --- | --- |

3.3.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodnji formuli:

Formula

3.3.1.4   Tlačni preskus zadaj

Jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, rezultanta tlačnih sil pa je na srednji ravnini traktorja. Sproži se delovanje sile Fv, pri čemer je:

Formula

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Spet se sproži delovanje tlačne sile Fv.

3.3.1.5   Tlačni preskus spredaj

Jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, rezultanta tlačnih sil pa je na srednji ravnini traktorja. Sproži se delovanje sile Fv, pri čemer je:

Formula

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Spet se sproži delovanje tlačne sile Fv.

3.3.1.6   Dodatni preobremenitveni preskus (slike 6.14 do 6.16)

Preobremenitveni preskus se opravi vedno, kadar se sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ki nastane, ko struktura absorbira zahtevano energijo (glej sliko 6.15).

Preobremenitveni preskus vključuje postopno povečevanje vodoravne obremenitve s 5-odstotnimi povečanji prvotne zahtevane energije do največ 20 % dodane energije (glej sliko 6.16).

Preobremenitveni preskus je uspešen, če se po vsakem povečanju zahtevane energije za 5, 10 ali 15 % sila zmanjša za manj kot 3 % na posamezno 5-odstotno povečanje in ostane večja od 0,8 Fmax.

Preobremenitveni preskus je uspešen, če sila po tem, ko je zaščitna struktura absorbirala 20 % dodane energije, presega 0,8 Fmax.

Med prebremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke v strukturi in/ali prodori v varni prostor ali njegova nezaščita zaradi elastične deformacije. Vendar po prekinitvi obremenitve zaščitna struktura ne sega v varni prostor, ki je popolnoma zaščiten.

3.3.1.7   Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče šteti za zanemarljive, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben tlačni preskus, vendar s silo 1,2 Fv.

3.3.2   Potrebne meritve

3.3.2.1   Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi strukturni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se prezrejo majhne razpoke na nepomembnih delih.

3.3.2.2   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se zaščitna struktura pregleda, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše sprednje in zadnje pnevmatike ter najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec.

3.3.2.3   Preskusi zadaj nameščenega čvrstega elementa

Če ima traktor za vozniškim sedežem nameščeno togo strukturo, ohišje ali drug čvrst element, se ta element šteje za zaščitno točko pri prevrnitvi traktorja na bok ali nazaj. Ta čvrsti element, nameščen za vozniškim sedežem, je sposoben, ne da bi se zlomil ali prodrl v varni prostor, prenesti navzdol usmerjeno silo Fi, pri čemer je:

Formula

ki deluje pravokotno na vrh okvira v srednji ravnini traktorja. Začetni kot delovanja sile je 40° in se izračuna od vzporednice s tlemi, kot je prikazano na sliki 6.12. Najmanjša širina te toge strukture je 500 mm (glej sliko 6.13).

Poleg tega je ta del dovolj tog in trdno pritrjen na zadnji del traktorja.

3.3.2.4   Elastična deformacija pri stranski obremenitvi

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, na kateri se izvede obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli preskusna naprava, podobna napravi na sliki 6.11.

3.3.2.5   Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

3.4   Razširitev na druge modele traktorjev

3.4.1   [Se ne uporablja.]

3.4.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“, če sta bila na traktorju in zaščitni strukturi uspešno izvedena predhodna preskusa bočne stabilnosti in preprečevanja prevračanja, kot sta opredeljena v točkah 3.1.3 in 3.1.4, ter če je bil na zadaj nameščenem čvrstem elementu iz točke 3.3.2.3 po njegovi vgradnji izveden preskus v skladu s postopkom iz te točke (razen točke 3.4.2.2.4), in sicer v primerih, navedenih v nadaljevanju.

3.4.2.1   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Udarnega ali obremenitvenega in tlačnega preskusa ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.4.2.1.1 do 3.4.2.1.5:

| 3.4.2.1.1 | struktura (vključno z zadaj nameščenim čvrstim elementom) je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- |

3.4.2.1.1

struktura (vključno z zadaj nameščenim čvrstim elementom) je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.4.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %; |
| --- | --- |

3.4.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %;

| 3.4.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.4.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.4.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.4.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki;

| 3.4.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)). |
| --- | --- |

3.4.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)).

3.4.2.2   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.4.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.4.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture); |
| --- | --- |

3.4.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture);

| 3.4.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:






  3.4.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:

3.4.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.4.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter:






  — | če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu (v primeru dinamičnih preskusov); |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter:

—

če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu (v primeru dinamičnih preskusov);

| — | če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(4), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija (v primeru statičnih preskusov); |
| --- | --- |

—

če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(4), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije iz prvotnega poročila o preskusu, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana energija (v primeru statičnih preskusov);

| 3.4.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi; |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi;

| 3.4.2.2.3 | povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.4.2.2.2.2); |
| --- | --- |

3.4.2.2.3

povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.4.2.2.2.2);

| 3.4.2.2.4 | spremenjen ali nov zadaj nameščeni čvrsti element. Preveriti je treba, ali varni prostor med celotnim preskusom ostane v okviru zaščite deformirane zaščitne strukture ob upoštevanju novega ali spremenjenega zadaj nameščenega čvrstega elementa. Opraviti je treba validacijo zadaj nameščenega čvrstega elementa, in sicer s preskusom iz točke 3.3.2.3, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi. |
| --- | --- |

3.4.2.2.4

spremenjen ali nov zadaj nameščeni čvrsti element. Preveriti je treba, ali varni prostor med celotnim preskusom ostane v okviru zaščite deformirane zaščitne strukture ob upoštevanju novega ali spremenjenega zadaj nameščenega čvrstega elementa. Opraviti je treba validacijo zadaj nameščenega čvrstega elementa, in sicer s preskusom iz točke 3.3.2.3, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

3.5   [Se ne uporablja.]

3.6   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

3.6.1   Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.6.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

3.6.2.1   vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi;

3.6.2.2   vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.6.2.3;

3.6.2.3   jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 6.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi;

3.6.2.4   velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo ni manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 6.1, ki jo material omogoča;

3.6.2.5   Charpyjevi udarni preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 6.1;

3.6.2.6   druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003;

3.6.2.7   vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

Preglednica 6.1

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem udarnem preskusu z V zarezo

| Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | (J) | (J (2)) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

(J)

(J (2))

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (1)

5,5

14

3.7   [Se ne uporablja.]

Slika 6.1

Varni prostor

Mere so v mm.

| Slika 6.1.a


  Pogled s strani,

  prerez v referenčni ravnini | Slika 6.1.b


  Pogled od zadaj |
| --- | --- |
| Slika 6.1.c


  Pogled od zgoraj |

Slika 6.1.a

Pogled s strani,

prerez v referenčni ravnini

Image

Slika 6.1.b

Pogled od zadaj

Image

Slika 6.1.c

Pogled od zgoraj

Image

1– Referenčna črta

2– Indeksna točka sedeža

3– Referenčna ravnina

Slika 6.2

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim sedežem in volanom

Image

Slika 6.3

Procesni diagram za ugotavljanje večkratnega prevračanja traktorja s spredaj nameščeno zaščitno strukturo pri bočni prevrnitvi (ROPS)

Različica B1: točka udara ROPS je za vzdolžno nestabilno ravnovesno točko.

Različica B2: točka udara ROPS je blizu vzdolžno nestabilne ravnovesne točke.

Različica B3: točka udara ROPS je pred vzdolžno nestabilno ravnovesno točko.

Slika 6.4

Strmina z naklonom 1:1,5 za preskušanje preprečevanja prevračanja

Image

Slika 6.5

Potrebni podatki za izračun prevrnitve traktorja pri triosnem prevračanju

Image

Slike 6.6.a, 6.6.b in 6.6.c

Vodoravna razdalja med težiščem in sprednjo točko preseka zaščitne strukture (L6)

Image

Slika 6.7

Določitev točk udara . za merjenje širine zaščitne strukture (B6) in višine pokrova motorja (H7)

Image

Slika 6.8

Višina točke nihanja sprednje osi (H0)

Image

Slika 6.9

Širina koloteka zadnjih koles (S) in širina zadnje pnevmatike (B0)

Image

Slika 6.10

Primer naprave za tlačni preskus na traktorju

Image

Slika 6.11

Primer preskusne naprave za merjenje elastične deformacije

Image

1– Trajna deformacija

2– Elastična deformacija

3– Skupna deformacija (seštevek trajne in elastične deformacije)

Slika 6.12

Simulirana talna črta

Image

Slika 6.13

Najmanjša širina zadaj nameščenega čvrstega elementa

Image

Slika 6.14

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus ni potreben.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'.

Slika 6.15

Krivulja sila/deformacija

Potreben je preobremenitveni preskus.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

3.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax.

Slika 6.16

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je treba nadaljevati.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 4. | Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

4.

Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 5. | Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

5.

Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 6. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

6.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax.

| 7. | Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

7.

Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax.

B2.   NADOMESTNI „DINAMIČNI“ PRESKUSNI POSTOPEK

V tem oddelku je določen dinamični preskusni postopek, ki se lahko uporabi namesto statičnega preskusnega postopka iz oddelka B1.

4.   Pravila in smernice

4.1   Temeljni pogoji za preskuse trdnosti

Glej zahteve, navedene za statično preskušanje.

4.2   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih struktur in njihove pritrditve na traktorje

4.2.1   Splošne zahteve

Glej zahteve, navedene za statično preskušanje.

4.2.2   Preskusi

4.2.2.1   Zaporedje preskusov v skladu z dinamičnim postopkom

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 4.3.1.6 in 4.3.1.7, je:

| (1) | udar strukture od zadaj

  (glej točko 4.3.1.1); |
| --- | --- |

(1)

udar strukture od zadaj

(glej točko 4.3.1.1);

| (2) | tlačni preskus zadaj

  (glej točko 4.3.1.4); |
| --- | --- |

(2)

tlačni preskus zadaj

(glej točko 4.3.1.4);

| (3) | udar strukture od spredaj

  (glej točko 4.3.1.2); |
| --- | --- |

(3)

udar strukture od spredaj

(glej točko 4.3.1.2);

| (4) | udar strukture s strani

  (glej točko 4.3.1.3); |
| --- | --- |

(4)

udar strukture s strani

(glej točko 4.3.1.3);

| (5) | tlačni preskus spredaj

  (glej točko 4.3.1.5). |
| --- | --- |

(5)

tlačni preskus spredaj

(glej točko 4.3.1.5).

4.2.2.2   Splošne zahteve

| 4.2.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 4.2.2.2.2 | Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture. |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture.

| 4.2.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 4.2.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 4.2.2.2.5 | Za prvi udar strukture, tj. od zadaj, se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza udarov ali obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Udara s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Udar od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot udar s strani. |
| --- | --- |

4.2.2.2.5

Za prvi udar strukture, tj. od zadaj, se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza udarov ali obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Udara s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Udar od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot udar s strani.

4.2.3   Pogoji za sprejemljivost

4.2.3.1   Šteje se, da zaščitna struktura izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| 4.2.3.1.1 | po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 4.3.2.1 ali |
| --- | --- |

4.2.3.1.1

po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok v smislu točke 4.3.2.1 ali

| 4.2.3.1.2 | če se med katerim od preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po udarnem ali tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus v skladu s točko 4.3.1.6 ali 4.3.1.7; |
| --- | --- |

4.2.3.1.2

če se med katerim od preskusov pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po udarnem ali tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi dodaten preskus v skladu s točko 4.3.1.6 ali 4.3.1.7;

| 4.2.3.1.3 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6; |
| --- | --- |

4.2.3.1.3

med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6;

| 4.2.3.1.4 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 4.3.2.2; |
| --- | --- |

4.2.3.1.4

med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 4.3.2.2;

| 4.2.3.1.5 | med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža; |
| --- | --- |

4.2.3.1.5

med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža;

| 4.2.3.1.6 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 4.3.2.4, je manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

4.2.3.1.6

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 4.3.2.4, je manjša od 250 mm.

4.2.3.2   Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne strukture ukleščili, na primer njegovo nogo ali stopalo.

4.2.4   [Se ne uporablja.]

4.2.5   Naprava in oprema za dinamične preskuse

4.2.5.1   Nihalno udarno telo

| 4.2.5.1.1 | Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali jeklenicama obešeno na tečajih vsaj 6 m nad tlemi. Zagotoviti je treba sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali jeklenicami. |
| --- | --- |

4.2.5.1.1

Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali jeklenicama obešeno na tečajih vsaj 6 m nad tlemi. Zagotoviti je treba sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali jeklenicami.

| 4.2.5.1.2 | Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali jeklenic, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 6.26). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda. |
| --- | --- |

4.2.5.1.2

Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali jeklenic, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 6.26). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda.

| 4.2.5.1.3 | Paralelepiped mora biti povezan s sistemom, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro sprostitev, zasnovanim in nameščenim tako, da se lahko nihalno udarno telo sprosti, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihalnega udarnega telesa. |
| --- | --- |

4.2.5.1.3

Paralelepiped mora biti povezan s sistemom, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro sprostitev, zasnovanim in nameščenim tako, da se lahko nihalno udarno telo sprosti, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihalnega udarnega telesa.

4.2.5.2   Pritrditev nihalnega udarnega telesa

Tečaji nihalnega udarnega telesa morajo biti trdno pritrjeni, tako da njihov premik v kateri koli smeri ne presega 1 % višine pada.

4.2.5.3   Pritrdilne vrvi

| 4.2.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 6.23, 6.24 in 6.25), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalnim udarnim telesom. |
| --- | --- |

4.2.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 6.23, 6.24 in 6.25), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalnim udarnim telesom.

| 4.2.5.3.2 | Traktor se pritrdi na tirnice z jeklenico okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost jeklenic mora znašati 1 770 MPa. |
| --- | --- |

4.2.5.3.2

Traktor se pritrdi na tirnice z jeklenico okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 × 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost jeklenic mora znašati 1 770 MPa.

| 4.2.5.3.3 | Pri zgibno krmiljenih traktorjih se osrednji zgib traktorja za vse preskuse podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se ta zgib podpre tudi na strani, ki je nasprotna strani udara. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev jeklenic. |
| --- | --- |

4.2.5.3.3

Pri zgibno krmiljenih traktorjih se osrednji zgib traktorja za vse preskuse podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se ta zgib podpre tudi na strani, ki je nasprotna strani udara. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa poravnana, če to olajša ustrezno pritrditev jeklenic.

4.2.5.4   Podpora koles in tram

| 4.2.5.4.1 | Pri udarnih preskusih se za podporo koles uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 6.27, 6.28 in 6.29). |
| --- | --- |

4.2.5.4.1

Pri udarnih preskusih se za podporo koles uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 6.27, 6.28 in 6.29).

| 4.2.5.4.2 | Pri udarnem preskusu s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla in opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani udara (glej sliko 6.29). |
| --- | --- |

4.2.5.4.2

Pri udarnem preskusu s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla in opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani udara (glej sliko 6.29).

4.2.5.5   Podporni drogovi in pritrdilne vrvi za zgibno krmiljene traktorje

| 4.2.5.5.1 | Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotoviti, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna struktura, enako nepremičen kot pri nezgibnem traktorju. |
| --- | --- |

4.2.5.5.1

Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotoviti, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna struktura, enako nepremičen kot pri nezgibnem traktorju.

| 4.2.5.5.2 | Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 4.3.1. |
| --- | --- |

4.2.5.5.2

Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 4.3.1.

4.2.5.6   Tlak v pnevmatikah in njihova stisnjenost

| 4.2.5.6.1 | Pnevmatike traktorja ne smejo vsebovati tekočin za obtežitev, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih je proizvajalec traktorja določil za delo na polju. |
| --- | --- |

4.2.5.6.1

Pnevmatike traktorja ne smejo vsebovati tekočin za obtežitev, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih je proizvajalec traktorja določil za delo na polju.

| 4.2.5.6.2 | Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru napnejo toliko, da se pnevmatike stisnejo za 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred napetjem. |
| --- | --- |

4.2.5.6.2

Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru napnejo toliko, da se pnevmatike stisnejo za 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred napetjem.

4.2.5.7   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 6.10, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno strukturo prek togega jarma, širokega približno 250 mm in povezanega z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja se namestijo primerni podstavki, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

4.2.5.8   Merilne naprave

Potrebne so naslednje merilne naprave:

| 4.2.5.8.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 6.11); |
| --- | --- |

4.2.5.8.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 6.11);

| 4.2.5.8.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (glej točko 4.3.2.2). |
| --- | --- |

4.2.5.8.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (glej točko 4.3.2.2).

4.3   Dinamični preskusni postopek

4.3.1   Udarni in tlačni preskusi

4.3.1.1   Udar od zadaj

| 4.3.1.1.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

4.3.1.1.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 4.3.1.1.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.27. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.
  Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.2.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se pred zadnja kolesa in tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.27. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.

Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.2.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se pred zadnja kolesa in tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla.

| 4.3.1.1.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.3.1.1.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.
  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

4.3.1.1.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

| 4.3.1.1.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporabljata isti formuli. |
| --- | --- |

4.3.1.1.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se uporabljata isti formuli.

4.3.1.2   Udar od spredaj

| 4.3.1.2.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.
  Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

4.3.1.2.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.

Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 4.3.1.2.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.28. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.
  Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.2.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se za zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

4.3.1.2.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 6.28. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.

Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.2.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se za zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla.

| 4.3.1.2.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.3.1.2.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.3.1.2.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.
  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

4.3.1.2.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

| 4.3.1.2.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj uporabljeni in spodaj izbrani formuli:



  ali |
| --- | --- |

4.3.1.2.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj uporabljeni in spodaj izbrani formuli:

Formula

ali

Formula

4.3.1.3   Udar s strani

| 4.3.1.3.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice navpične, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa z navpičnico kot, manjši od 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ob udaru ostanejo navpične.
  Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok. |
| --- | --- |

4.3.1.3.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice navpične, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa z navpičnico kot, manjši od 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ob udaru ostanejo navpične.

Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok.

| 4.3.1.3.2 | Kolesa traktorja morajo biti na strani, na kateri bo izveden udar, pritrjena na tla z jeklenicami, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Jeklenice je treba napeti, tako da stisnjenost pnevmatik ustreza vrednostim iz točke 4.2.5.6.2.
  Ko so jeklenice napete, se na strani, ki je nasprotna strani udara, na tla tesno ob kolesa namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Nato se ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki je nasprotna strani udara, v skladu s sliko 6.29 nasloni podporni drog, ki se tesno pritisne ob obroč, nato pa pritrdi na tla. Dolžina podpornega droga je tolikšna, da drog, ko je nameščen ob obroč, s tlemi oklepa kot 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani tako, kot je natančno prikazano na sliki 6.29. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2

Kolesa traktorja morajo biti na strani, na kateri bo izveden udar, pritrjena na tla z jeklenicami, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Jeklenice je treba napeti, tako da stisnjenost pnevmatik ustreza vrednostim iz točke 4.2.5.6.2.

Ko so jeklenice napete, se na strani, ki je nasprotna strani udara, na tla tesno ob kolesa namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Nato se ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki je nasprotna strani udara, v skladu s sliko 6.29 nasloni podporni drog, ki se tesno pritisne ob obroč, nato pa pritrdi na tla. Dolžina podpornega droga je tolikšna, da drog, ko je nameščen ob obroč, s tlemi oklepa kot 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani tako, kot je natančno prikazano na sliki 6.29.

| 4.3.1.3.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega pod osrednji zgib v podporo namesti lesen podstavek, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in navedeni zgib se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 4.3.1.3.2. Zgib se nato trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.3.1.3.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega pod osrednji zgib v podporo namesti lesen podstavek, ki meri najmanj 100 × 100 mm, in navedeni zgib se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 4.3.1.3.2. Zgib se nato trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.3.1.3.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.3.1.3.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

| 4.3.1.3.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.
  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

4.3.1.3.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

4.3.1.4   Tlačni preskus zadaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.3.1.4 dela B1.

4.3.1.5   Tlačni preskus spredaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.3.1.5 dela B1.

4.3.1.6   Dodatni udarni preskusi

Če se med udarnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče šteti za zanemarljive, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben preskus, le da se uporabi višina pada:

Formula

pri čemer je „a“ razmerje med trajno deformacijo (Dp) in elastično deformacijo (De):

Formula

izmerjeno na točki udara. Dodatna trajna deformacija, ki nastane ob drugem udaru, ne presega 30 % trajne deformacije, nastale ob prvem udaru.

Da bi bilo mogoče opraviti dodatni preskus, je treba elastično deformacijo izmeriti pri vseh udarnih preskusih.

4.3.1.7   Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben tlačni preskus, vendar s silo 1,2 Fv.

4.3.2   Potrebne meritve

4.3.2.1   Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi strukturni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se prezrejo majhne razpoke na nepomembnih delih.

Prezrejo se tudi vse razpoke, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa.

4.3.2.2   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se zaščitna struktura pregleda, da se ugotovi, ali je kateri koli njen del prodrl v varni prostor okoli vozniškega sedeža, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše sprednje in zadnje pnevmatike ter najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec.

4.3.2.3   Preskusi zadaj nameščenega čvrstega elementa

Če ima traktor za vozniškim sedežem nameščeno togo strukturo, ohišje ali drug čvrst element, se ta element šteje za zaščitno točko pri prevrnitvi traktorja na bok ali nazaj. Ta čvrsti element, nameščen za vozniškim sedežem, je sposoben, ne da bi se zlomil ali prodrl v varni prostor, prenesti navzdol usmerjeno silo Fi, pri čemer je:

Formula

ki deluje pravokotno na vrh okvira na srednji ravnini traktorja. Začetni kot delovanja sile je 40° in se izračuna od vzporednice s tlemi, kot je prikazano na sliki 6.12. Najmanjša širina te toge strukture je 500 mm (glej sliko 6.13).

Poleg tega je ta del dovolj tog in trdno pritrjen na zadnji del traktorja.

4.3.2.4   Elastična deformacija (pri udaru s strani)

Elastična deformacija se meri (810 + av
  ) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, ki poteka skozi točko udara. Za to meritev se uporabi preskusna naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 6.11.

4.3.2.5   Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

4.4   Razširitev na druge modele traktorjev

Vse določbe so enake kot v točki 3.4 oddelka B1 te priloge.

4.5   [Se ne uporablja.]

4.6   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

Vse določbe so enake kot v točki 3.6 oddelka B1 te priloge.

4.7   [Se ne uporablja.]

Slika 6.26

Nihalno udarno telo in njegove nosilne verige ali jeklenice

Image

Slika 6.27

Primer pritrditve traktorja (udar od zadaj)

Image

Slika 6.28

Primer pritrditve traktorja (udar od spredaj)

Image

Slika 6.29

Primer pritrditve traktorja (udar s strani)

Image

B3.   ZAHTEVE GLEDE DELOVANJA ZLOŽLJIVIH ROPS

5.1   Področje uporabe

V tem postopku so določene minimalne zahteve glede delovanja in preskusov spredaj nameščenih zložljivih zaščitnih struktur pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS).

5.2   Razlaga izrazov, ki se uporabljajo pri preskušanju delovanja:

| 5.2.1 | „ročno upravljana zložljiva ROPS“ je spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, ki jo ročno in neposredno dviguje/spušča upravljavec (z delno pomočjo ali brez nje); |
| --- | --- |

5.2.1

„ročno upravljana zložljiva ROPS“ je spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, ki jo ročno in neposredno dviguje/spušča upravljavec (z delno pomočjo ali brez nje);

| 5.2.2 | „avtomatska zložljiva ROPS“ je spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, katere dvigovanje/spuščanje se v celoti izvaja s pomočjo vozila; |
| --- | --- |

5.2.2

„avtomatska zložljiva ROPS“ je spredaj nameščena zaščitna struktura z dvema stebroma, katere dvigovanje/spuščanje se v celoti izvaja s pomočjo vozila;

| 5.2.3 | „sistem za zaklepanje“ je vgrajena naprava za ročno ali avtomatsko zaklepanje ROPS v dvignjenem ali spuščenem položaju; |
| --- | --- |

5.2.3

„sistem za zaklepanje“ je vgrajena naprava za ročno ali avtomatsko zaklepanje ROPS v dvignjenem ali spuščenem položaju;

| 5.2.4 | „območje prijemanja“ je del ROPS in/ali dodatni ročaj, pritrjen na ROPS, ki ga opredeli proizvajalec in v okviru katerega je upravljavcu dovoljeno izvajanje dvigovanja/spuščanja zaščitne strukture; |
| --- | --- |

5.2.4

„območje prijemanja“ je del ROPS in/ali dodatni ročaj, pritrjen na ROPS, ki ga opredeli proizvajalec in v okviru katerega je upravljavcu dovoljeno izvajanje dvigovanja/spuščanja zaščitne strukture;

| 5.2.5 | „dostopni del območja prijemanja“ je območje, na katerem upravljavec upravlja ROPS med njenim dvigovanjem/spuščanjem. To območje je opredeljeno glede na geometrijska središča prerezov območja prijemanja; |
| --- | --- |

5.2.5

„dostopni del območja prijemanja“ je območje, na katerem upravljavec upravlja ROPS med njenim dvigovanjem/spuščanjem. To območje je opredeljeno glede na geometrijska središča prerezov območja prijemanja;

| 5.2.6 | „mesto stiskanja“ je nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo medsebojno ali glede na nepremične dele tako, da lahko stisnejo osebo ali kateri del njenega telesa; |
| --- | --- |

5.2.6

„mesto stiskanja“ je nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo medsebojno ali glede na nepremične dele tako, da lahko stisnejo osebo ali kateri del njenega telesa;

| 5.2.7 | „mesto striženja“ je nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo drug ob drugem ali vzdolž drugih delov tako, da lahko stisnejo ali ustrižejo osebo ali kateri del njenega telesa. |
| --- | --- |

5.2.7

„mesto striženja“ je nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo drug ob drugem ali vzdolž drugih delov tako, da lahko stisnejo ali ustrižejo osebo ali kateri del njenega telesa.

5.3   Ročno upravljana zložljiva ROPS

5.3.1   Temeljni pogoji za preskus

Ročno upravljanje izvaja stoječi upravljavec z enim ali več prijemi na območju prijemanja zaščitnega loka. To območje je zasnovano brez ostrih robov in vogalov ter grobih površin, ki bi lahko povzročili poškodbe upravljavca.

Območje prijemanja je jasno in trajno opredeljeno (slika 6.20).

To območje je lahko na eni ali obeh straneh traktorja in lahko obsega strukturni del zaščitnega loka ali dodatne ročaje. Na tem območju prijemanja ročno upravljanje, s katerim se zaščitni lok dvigne ali spusti, za upravljavca ne pomeni nevarnosti v obliki stiskanja, striženja ali neobvladljivega premikanja (Dodatna zahteva).

Tri dostopna območja z različnimi vrednostmi dovoljene sile se opredelijo glede na vodoravno talno ravnino in navpične ravnine, ki so tangencialne na zunanje dele traktorja, ki omejujejo položaj ali premikanje upravljavca (slika 6.21).

Območje I: udobno območje.

Območje II: dostopno območje brez nagibanja telesa naprej.

Območje III: dostopno območje z nagibanjem telesa naprej.

Položaj in gibanje upravljavca omejujejo ovire. Te so deli traktorja in so opredeljene z navpičnimi ravninami, ki so tangencialne na zunanje robove ovire.

Če mora upravljavec med ročnim upravljanjem zaščitnega loka premakniti stopala, je za to, da zaobide oviro, dovoljen premik v okviru ravnine, vzporedne s potjo zaščitnega loka, ali v okviru samo še ene ravnine, vzporedne s prejšnjo. Skupno premikanje je kombinacija premic, ki so vzporedne s potjo zaščitnega loka in pravokotne nanjo. Pravokotno premikanje je sprejemljivo, če se upravljavec z njim približa zaščitnemu loku. Dostopno območje je zunanji obris različnih dostopnih območij (slika 6.22).

Traktor mora biti opremljen s pnevmatikami z največjim premerom, ki ga določi proizvajalec, in najmanjšim presekom za pnevmatike pri tem premeru. Tlak v pnevmatikah mora ustrezati priporočenim vrednostim za delo na polju.

Zadnja kolesa je treba nastaviti na najožjo širino koloteka, sprednja kolesa pa čim bližje taki širini koloteka. Če sta pri sprednjih kolesih mogoči dve nastavitvi koloteka, ki se enako razlikujeta od najožje nastavitve zadnjega koloteka, je treba med tema nastavitvama sprednjega koloteka izbrati širšo.

5.3.2   Preskusni postopek

Namen preskusa je izmeriti silo, ki je potrebna za dvig ali spust zaščitnega loka. Preskus se izvede v statičnem stanju, to je brez začetnega gibanja zaščitnega loka. Vsaka meritev sile, potrebne za dvig ali spust zaščitnega loka, se izvede v smeri, ki je tangencialna na pot zaščitnega loka in poteka skozi geometrijsko središče prerezov območja prijemanja.

Območje prijemanja se šteje za dostopno, ko je v okviru dostopnih območij ali zunanjega obrisa različnih dostopnih območij (slika 6.23).

Sila, potrebna za dvig ali spust zaščitnega loka, se izmeri na različnih točkah, ki so znotraj dostopnega dela območja prijemanja (slika 6.24).

Prva meritev se izvede na najbolj oddaljeni točki dostopnega dela območja prijemanja, ko je zaščitni lok popolnoma spuščen (točka A). Druga meritev je opredeljena glede na položaj točke A po zasuku zaščitnega loka navzgor do vrha dostopnega dela območja prijemanja (točka A').

Če pri drugi meritvi zaščitni lok ni popolnoma dvignjen, se opravi še ena meritev, in sicer na najvišji točki dostopnega dela območja prijemanja, ko je zaščitni lok popolnoma dvignjen (točka B).

Če med prvima dvema meritvama pot prve točke preide mejo med območjem I in območjem II, se meritev izvede na tej točki prehoda (točka A'').

Merjenje sile na zahtevanih točkah se lahko izvaja bodisi z neposrednim merjenjem njene vrednosti bodisi z merjenjem navora, ki je potreben za dvig ali spust zaščitnega loka in na podlagi katerega se izračuna sila.

5.3.3   Pogoji za sprejemljivost

5.3.3.1   Zahteva glede sile

Sprejemljiva sila za premikanje ROPS je odvisna od dostopnega območja, kot je navedeno v preglednici 6.2.

Preglednica 6.2

Dovoljene sile

| Območje | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Sprejemljiva sila (N) | 100 | 75 | 50 |

Območje

I

II

III

Sprejemljiva sila (N)

100

75

50

Ko se zaščitni lok popolnoma spusti ali popolnoma dvigne, je dovoljeno povečanje teh sprejemljivih sil za največ 25 %.

Med spuščanjem je dovoljeno povečanje teh sprejemljivih sil za največ 50 %.

5.3.3.2   Dodatna zahteva

Ročno upravljanje, s katerim se zaščitni lok dvigne ali spusti, za upravljavca ne pomeni nevarnosti v obliki stiskanja, striženja ali neobvladljivega premikanja.

Mesto stiskanja se ne šteje za nevarno za upravljavčeve roke, če varnostne razdalje na območju prijemanja med zaščitnim lokom in nepremičnimi deli traktorja znašajo najmanj 100 mm za roko, zapestje in pest ter 25 mm za prst (ISO 13854:1996). Varnostne razdalje se preverijo glede na način upravljanja, ki ga predvidi proizvajalec v navodilih za uporabo.

5.4   Ročni sistem za zaklepanje

Vgrajena naprava za zaklepanje ROPS v dvignjenem/spuščenem položaju mora biti zasnovana tako, da:

| — | jo lahko upravlja en stoječi upravljavec, nameščena pa je v okviru enega od dostopnih območij; |
| --- | --- |

—

jo lahko upravlja en stoječi upravljavec, nameščena pa je v okviru enega od dostopnih območij;

| — | je ROPS težko ločiti od nje (na primer pritrdilni zatiči, ki delujejo kot zaklepni ali zadrževalni zatiči); |
| --- | --- |

—

je ROPS težko ločiti od nje (na primer pritrdilni zatiči, ki delujejo kot zaklepni ali zadrževalni zatiči);

| — | se prepreči zmeda pri zaklepanju (navede se pravilni položaj zatičev); |
| --- | --- |

—

se prepreči zmeda pri zaklepanju (navede se pravilni položaj zatičev);

| — | se prepreči nenamerna odstranitev ali izguba delov. |
| --- | --- |

—

se prepreči nenamerna odstranitev ali izguba delov.

Če napravo, ki se uporablja za zaklepanje ROPS v dvignjenem/spuščenem položaju, sestavljajo zatiči, jih je mogoče brez težav vstaviti in odstraniti. Če je treba v ta namen na zaščitni lok delovati s silo, je ta v skladu z zahtevami za točki A in B (glej točko 5.3).

Vse druge naprave za zaklepanje so zasnovane v skladu z ergonomskim pristopom, kar zadeva obliko in silo, pri čemer se posebna pozornost nameni preprečevanju nevarnosti v obliki stiskanja ali striženja.

5.5   Predhodni preskus za avtomatski sistem za zaklepanje

Avtomatski sistem za zaklepanje, vgrajen na ročno upravljano zložljivo ROPS, se predloži v predhodni preskus pred preskusom trdnosti ROPS.

Zaščitni lok se premakne iz spuščenega položaja v dvignjeni zaklenjeni položaj in nazaj. Ta postopek ustreza enemu ciklu. Izvede se 500 ciklov.

To se lahko stori ročno ali z uporabo zunanje energije (hidravlični, pnevmatski ali električni mehanizmi). V obeh primerih sila deluje v okviru ravnine, ki je vzporedna s potjo zaščitnega loka in poteka skozi območje prijemanja, pri čemer je kotna hitrost zaščitnega loka približno konstantna in manjša od 20 stopinj na sekundo.

Po 500 ciklih sila, ki deluje, ko je zaščitni lok v dvignjenem položaju, ne presega dovoljene sile za več kot 50 % (preglednica 6.2).

Odklepanje zaščitnega loka se izvaja v skladu z navodili za uporabo.

Po izvedbi 500 ciklov ni dovoljeno vzdrževanje ali nastavljanje sistema za zaklepanje.

| Opomba 1: | predhodni preskus se lahko uporabi tudi za avtomatske zložljive ROPS. Preskus je treba opraviti pred preskusom trdnosti ROPS. |
| --- | --- |

Opomba 1:

predhodni preskus se lahko uporabi tudi za avtomatske zložljive ROPS. Preskus je treba opraviti pred preskusom trdnosti ROPS.

| Opomba 2: | predhodni preskus lahko izvede proizvajalec. V takem primeru proizvajalec preskuševalnemu centru predloži potrdilo, v katerem je navedeno, da je bil preskus opravljen v skladu s preskusnim postopkom in da po izvedbi 500 ciklov ni bilo vzdrževanja ali nastavljanja sistema za zaklepanje. Preskuševalni center preveri delovanje naprave z enim ciklom iz spuščenega položaja v dvignjeni zaklenjeni položaj in nazaj. |
| --- | --- |

Opomba 2:

predhodni preskus lahko izvede proizvajalec. V takem primeru proizvajalec preskuševalnemu centru predloži potrdilo, v katerem je navedeno, da je bil preskus opravljen v skladu s preskusnim postopkom in da po izvedbi 500 ciklov ni bilo vzdrževanja ali nastavljanja sistema za zaklepanje. Preskuševalni center preveri delovanje naprave z enim ciklom iz spuščenega položaja v dvignjeni zaklenjeni položaj in nazaj.

Slika 6.20

Območje prijemanja

Image

Slika 6.21

Dostopna območja

(Mere so v mm.)

Image

Slika 6.22

Zunanji obris dostopnih območij

(Mere so v mm.)

Image

Slika 6.23

Dostopni del območja prijemanja

Image

Slika 6.24

Točke, na katerih se meri zahteva glede sile

Image

B4.   ZAHTEVE ZA VIRTUALNO PRESKUŠANJE

| Računalniški program(3) (BASIC) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja z zaščitnim lokom, nameščenim pred vozniškim sedežem, pri bočni prevrnitvi |
| --- |

Računalniški program(3) (BASIC) za ugotavljanje večkratnega ali prekinjenega prevračanja ozkokolotečnega traktorja z zaščitnim lokom, nameščenim pred vozniškim sedežem, pri bočni prevrnitvi

Uvodna opomba:

v nadaljevanju navedeni program je veljaven za metode izračuna, ki jih vsebuje. Predstavitev izpisanega besedila v navedeni obliki (angleški jezik in ureditev) je okvirna; uporabnik bo program prilagodil razpoložljivim zahtevam za izpisovanje in drugim zahtevam, specifičnim za preskuševalni center.

10 CLS

20 REM REFERENCE OF THE PROGRAM COD6ABAS.BAS 08/02/96

30 FOR I = 1 TO 10: LOCATE I, 1, 0: NEXT I

40 COLOR 14, 8, 4

50 PRINT "************************************************************************************"

60 PRINT "* CALCULATION FOR DETERMINING THE NON-CONTINUOUS ROLLING BEHAVIOUR *"

70 PRINT "*OF A LATERAL OVERTURNING NARROW TRACTOR WITH A ROLL-OVER PROTECTIVE *"

80 PRINT "* STRUCTURE MOUNTED IN FRONT OF THE DRIVER'S SEAT *"

90 PRINT "************************************************************************************"

100 A$ = INKEY$: IF A$ = "" THEN 100

110 COLOR 10, 1, 4

120 DIM F(25), C(25), CAMPO$(25), LON(25), B$(25), C$(25), X(6, 7), Y(6, 7), Z(6, 7)

130 DATA 6,10,10,14,14,17,19,21,11,11,12,12,13,13,14,14,15,15,16,16,17,17,18,18,19

140 DATA 54,8,47,8,47,12,8,12,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29

150 DATA 12,30,31,30,31,25,25,25,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9

160 FOR I = 1 TO 25: READ F(I): NEXT

170 FOR I = 1 TO 25: READ C(I): NEXT

180 FOR I = 1 TO 25: READ LON(I): NEXT

190 CLS

200 FOR I = 1 TO 5: LOCATE I, 1, 0: NEXT I

210 PRINT "In case of misprint, push on the enter key up to the last field"

220 PRINT :LOCATE 6, 44: PRINT " TEST NR: ": PRINT

230 LOCATE 8, 29: PRINT " FRONT MOUNTED- PROTECTIVE STRUCTURE:": PRINT

240 PRINT " MAKE: ": LOCATE 10, 40: PRINT " TYPE: ": PRINT

250 LOCATE 12, 29: PRINT " TRACTOR :": PRINT: PRINT " MAKE:"

260 LOCATE 14, 40: PRINT " TYPE: ": PRINT: PRINT

270 PRINT " LOCATION: ": PRINT

280 PRINT " DATE: ": PRINT: PRINT " ENGINEER:"

290 NC = 1: GOSUB 4400

300 PRINT: PRINT: PRINT " In case of misprint, it is possible to acquire the data again"

310 PRINT: INPUT " Do you wish to acquire again the data ? (Y/N)"; Z$

320 IF Z$ = "Y" OR Z$ = "y" THEN 190

330 IF Z$ = "N" OR Z$ = "n" THEN 340

340 FOR I=1 TO 3:LPRINT: NEXT: LPRINT; " TEST NR: "; TAB(10); CAMPO$(1)

350 LPRINT: LPRINT TAB(24); " FRONT MOUNTED PROTECTIVE STRUCTURE:"

360 LL = LEN(CAMPO$(2) + CAMPO$(3))

370 LPRINT TAB(36 - LL / 2); CAMPO$(2) + " - " + CAMPO$(3): LPRINT

380 LPRINT TAB(32); " OF THE NARROW TRACTOR": LL = LEN(CAMPO$(4) + CAMPO$(5))

390 LPRINT TAB(36 - LL / 2); CAMPO$(4) + " - " + CAMPO$(5): LPRINT

400 CLS

410 PRINT "In case of mistype, push on the enter key up to the last field"

420 PRINT

430 FOR I = 1 TO 7: LOCATE I, 1, 0: NEXT

440 LOCATE 8, 1: PRINT " CHARACTERISTIC UNITS:"

450 LOCATE 8, 29: PRINT "LINEAR (m): MASS (kg):MOMENT OF INERTIA (kg×m2):"

460 LOCATE 9, 1: PRINT " ANGLE (radian)"

470 LPRINT: PRINT

480 PRINT "HEIGHT OF COG H1=": LOCATE 11, 29: PRINT " "

490 LOCATE 11, 40: PRINT "H. DIST. COG-REAR AXLE L3="

500 LOCATE 11, 71: PRINT " "

510 PRINT "H. DIST. COG-FRT AXLE L2=": LOCATE 12, 29: PRINT " "

520 LOCATE 12, 40: PRINT "HEIGHT OF THE REAR TYRES D3="

530 LOCATE 12, 71: PRINT " "

540 PRINT "HEIGHT OF THE FRT TYRES D2=": LOCATE 13, 29: PRINT " "

550 LOCATE 13, 40: PRINT "OVERALL HEIGHT(PT IMPACT) H6="

560 LOCATE 13, 71: PRINT " "

570 PRINT "H.DIST.COG-LEAD.PT INTER.L6=": LOCATE 14, 29: PRINT " "

580 LOCATE 14, 40: PRINT "PROTECTIVE STRUCT. WIDTH B6="

590 LOCATE 14, 71: PRINT " "

600 PRINT "HEIGHT OF THE ENG.B. H7=": LOCATE 15, 29: PRINT " "

605 LOCATE 15, 40: PRINT "WIDTH OF THE ENG. B. B7="

610 LOCATE 15, 71: PRINT " "

615 PRINT "H.DIST.COG-FRT COR.ENG.B.L7=": LOCATE 16, 29: PRINT " "

620 LOCATE 16, 40: PRINT "HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT H0="

630 LOCATE 16, 71: PRINT " "

640 PRINT "REAR TRACK WIDTH S =": LOCATE 17, 29: PRINT " "

650 LOCATE 17, 40: PRINT "REAR TYRE WIDTH B0="

660 LOCATE 17, 71: PRINT " "

670 PRINT "FRT AXLE SWING ANGLE D0=": LOCATE 18, 29: PRINT " "

680 LOCATE 18, 40: PRINT "TRACTOR MASS Mc ="

690 LOCATE 18, 71: PRINT " "

700 PRINT "MOMENT OF INERTIA Q =": LOCATE 19, 29: PRINT " "

710 LOCATE 19, 40: PRINT " "

720 LOCATE 19, 71: PRINT " ": PRINT: PRINT

730 H1 = 0: L3 = 0: L2 = 0: D3 = 0: D2 = 0: H6 = 0: L6 = 0: B6 = 0

740 H7 = 0: B7 = 0: L7 = 0: H0 = 0: S = 0: B0 = 0: D = 0: Mc = 0: Q = 0

750 NC = 9: GOSUB 4400

760 FOR I = 1 TO 3: PRINT "": NEXT

770 H1 = VAL(CAMPO$(9)): L3 = VAL(CAMPO$(10)): L2 = VAL(CAMPO$(11))

780 D3 = VAL(CAMPO$(12)): D2 = VAL(CAMPO$(13)): H6 = VAL(CAMPO$(14))

790 L6 = VAL(CAMPO$(15)): B6 = VAL(CAMPO$(16)): H7 = VAL(CAMPO$(17))

800 B7 = VAL(CAMPO$(18)): L7 = VAL(CAMPO$(19)): H0 = VAL(CAMPO$(20))

810 S = VAL(CAMPO$(21)): B0 = VAL(CAMPO$(22)): D0 = VAL(CAMPO$(23))

820 Mc = VAL(CAMPO$(24)): Q = VAL(CAMPO$(25)): PRINT: PRINT

830 PRINT "In case of mistype, it is possible to acquire again the data": PRINT

840 INPUT " Do you wish to acquire again the data ? (Y/N)"; X$

850 IF X$ = "Y" OR X$ = "y" THEN 400

860 IF X$ = "n" OR X$ = "N" THEN 870

870 FOR I = 1 TO 3: LPRINT: NEXT

880 LPRINT TAB(20); "CHARACTERISTIC UNITS :": LOCATE 8, 29

890 LPRINT "LINEAR (m): MASS (kg): MOMENT OF INERTIA (kg×m2): ANGLE (radian)"

900 LPRINT

910 LPRINT "HEIGHT OF THE COG H1=";

920 LPRINT USING "####.####"; H1;

930 LPRINT TAB(40); "H. DIST. COG-REAR AXLE L3=";

940 LPRINT USING "####.####"; L3

950 LPRINT "H.DIST. COG-FRT AXLE L2=";

960 LPRINT USING "####.####"; L2;

970 LPRINT TAB(40); "HEIGHT OF THE REAR TYRES D3=";

975 LPRINT USING "####.####"; D3

980 LPRINT "HEIGHT OF THE FRT TYRES D2=";

990 LPRINT USING "####.####"; D2;

1000 LPRINT TAB(40); "OVERALL HEIGHT(PT IMPACT)H6=";

1010 LPRINT USING "####.####"; H6

1020 LPRINT "H.DIST.COG-LEAD PT INTER.L6=";

1030 LPRINT USING "####.####"; L6;

1040 LPRINT TAB(40); "PROTECTIVE STRUCT. WIDTH B6=";

1050 LPRINT USING "####.####"; B6

1060 LPRINT "HEIGHT OF THE ENG.B. H7=";

1070 LPRINT USING "####.####"; H7;

1080 LPRINT TAB(40); "WIDTH OF THE ENG. B. B7=";

1090 LPRINT USING "####.####"; B7

1100 LPRINT "H.DIST.COG-FRT COR.ENG.B.L7=";

1110 LPRINT USING "####.####"; L7;

1120 LPRINT TAB(40); "HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT H0=";

1130 LPRINT USING "####.####"; H0

1140 LPRINT "REAR TRACK WIDTH S =";

1150 LPRINT USING "####.####"; S;

1160 LPRINT TAB(40); "REAR TYRE WIDTH B0=";

1170 LPRINT USING "####.####"; B0

1180 LPRINT "FRT AXLE SWING ANGLE D0=";

1185 LPRINT USING "####.####"; D0;

1190 LPRINT TAB(40); "TRACTOR MASS Mc = ";

1200 LPRINT USING "####.###"; Mc

1210 LPRINT "MOMENT OF INERTIA Q =";

1215 LPRINT USING "####.####"; Q

1220 FOR I = 1 TO 10: LPRINT: NEXT

1230 A0 = .588: U = .2: T = .2: GOSUB 4860

1240 REM * THE SIGN OF L6 IS MINUS IF THE POINT LIES IN FRONT

1250 REM * OF THE PLANE OF THE CENTRE OF GRAVITY.

1260 IF B6 > S + B0 THEN 3715

1265 IF B7 > S + B0 THEN 3715

1270 G = 9.8

1280 REM ***************************************************************************

1290 REM *B2 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS NEAR OF EQUILIBRIUM POINT)*

1300 REM ***************************************************************************

1310 B = B6: H = H6

1320 REM POSITION OF CENTER OF GRAVITY IN TILTED POSITION

1330 R2 = SQR(H1 * H1 + L3 * L3)

1340 C1 = ATN(H1 / L3)

1350 L0 = L3 + L2

1360 L9 = ATN(H0 / L0)

1370 H9 = R2 * SIN(C1 - L9)

1380 W1 = H9 / TAN(C1 - L9)

1390 W2 = SQR(H0 * H0 + L0 * L0): S1 = S / 2

1400 F1 = ATN(S1 / W2)

1410 W3 = (W2 - W1) * SIN(F1)

1420 W4 = ATN(H9 / W3)

1430 W5 = SQR(H9 * H9 + W3 * W3) * SIN(W4 + D0)

1440 W6 = W3 - SQR(W3 * W3 + H9 * H9) * COS(W4 + D0)

1450 W7 = W1 + W6 * SIN(F1)

1460 W8 = ATN(W5 / W7)

1470 W9 = SIN(W8 + L9) * SQR(W5 * W5 + W7 * W7)

1480 W0 = SQR(W9 * W9 + (S1 - W6 * COS(F1)) ^ 2)

1490 G1 = SQR(((S + B0) / 2) ^ 2 + H1 * H1)

1500 G2 = ATN(2 * H1 / (S + B0))

1510 G3 = W0 - G1 * COS(A0 + G2)

1520 O0 = SQR(2 * Mc * G * G3 / (Q + Mc * (W0 + G1) * (W0 + G1) / 4))

1530 F2 = ATN(((D3 - D2) / L0) / (1 - ((D3 - D2) / (2 * L3 + 2 * L2)) ^ 2))

1540 L8 = -TAN(F2) * (H - H1)

1550 REM COORDINATES IN POSITION 1

1560 X(1, 1) = H1

1570 X(1, 2) = 0: X(1, 3) = 0

1580 X(1, 4) = (1 + COS(F2)) * D2 / 2

1590 X(1, 5) = (1 + COS(F2)) * D3 / 2

1600 X(1, 6) = H

1610 X(1, 7) = H7

1620 Y(1, 1) = 0

1630 Y(1, 2) = L2

1640 Y(1, 3) = -L3

1650 Y(1, 4) = L2 + SIN(F2) * D2 / 2

1660 Y(1, 5) = -L3 + SIN(F2) * D3 / 2

1670 Y(1, 6) = -L6

1680 Y(1, 7) = L7

1690 Z(1, 1) = (S + B0) / 2

1700 Z(1, 2) = 0: Z(1, 3) = 0: Z(1, 4) = 0: Z(1, 5) = 0

1710 Z(1, 6) = (S + B0) / 2 - B / 2

1720 Z(1, 7) = (S + B0) / 2 - B7 / 2

1730 O1 = 0: O2 = 0: O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

1740 K1 = Y(1, 4) * TAN(F2) + X(1, 4)

1750 K2 = X(1, 1)

1760 K3 = Z(1, 1)

1770 K4 = K1 - X(1, 1): DD1 = Q + Mc * K3 * K3 + Mc * K4 * K4

1780 O1 = (Q + Mc * K3 * K3 - U * Mc * K4 * K4 - (1 + U) * Mc * K2 * K4) * O0 / DD1

1790 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 1 TO 2

1800 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

1810 X(2, K) = COS(F2) * (X(1, K) - H1) + SIN(F2) * Y(1, K) - K4 * COS(F2)

1820 Y(2, K) = Y(1, K) * COS(F2) - (X(1, K) - H1) * SIN(F2)

1830 Z(2, K) = Z(1, K)

1840 NEXT K

1850 O2 = O1 * COS(F2)

1860 A2 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

1870 C2 = ATN(Z(2, 6) / X(2, 6))

1880 T2 = T

1890 V0 = SQR(X(2, 6) ^ 2 + Z(2, 6) ^ 2)

1900 E1 = T2 / V0

1910 E2 = (V0 * Y(2, 4)) / (Y(2, 4) - Y(2, 6))

1920 T3 = E1 * E2

1930 E4 = SQR(X(2, 1) * X(2, 1) + Z(2, 1) * Z(2, 1))

1940 V6 = ATN(X(2, 1) / Z(2, 1))

1950 REMROTATION OF THE TRACTOR FROM THE POSITION 2 TO 3

1960 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

1970 IF Z(2, K) = 0 THEN 2000

1980 E3 = ATN(X(2, K) / Z(2, K))

1990 GOTO 2010

2000 E3 = -3.14159 / 2

2010 X(3, K) = SQR(X(2, K) * X(2, K) + Z(2, K) * Z(2, K)) * SIN(E3 + C2 + E1)

2020 Y(3, K) = Y(2, K)

2030 Z(3, K) = SQR(X(2, K) ^ 2 + Z(2, K) ^ 2) * COS(E3 + C2 + E1)

2040 NEXT K

2050 IF Z(3, 7) < 0 THEN 3680

2060 Z(3, 6) = 0

2070 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2080 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2090 IF -V6 > A2 THEN 2110

2100 GOTO 2130

2110 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2120 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 2320

2130 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2140 O3 = SQR(2 * Mc * G * V8 / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2150 K9 = X(3, 1)

2160 K5 = Z(3, 1)

2170 K6 = Z(3, 1) + E1 * V0

2180 K7 = V0 - X(3, 1)

2190 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2200 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2210 N3 = SQR((X(3, 6) - X(3, 1)) ^ 2 + (Z(3, 6) - Z(3, 1)) ^ 2)

2220 N2 = ATN(-(X(3, 6) - X(3, 1)) / Z(3, 1))

2230 Q6 = Q3 + Mc * N3 ^ 2

2240 IF -N2 <= A2 THEN 2290

2250 N4 = N3 * (1 - COS(-A2 - N2))

2260 N5 = (Q6) * O4 * O4 / 2

2270 IF N4 * Mc * G > N5 THEN 2320

2280 O9 = SQR(-2 * Mc * G * N4 / (Q6) + O4 * O4)

2290 GOSUB 3740

2300 GOSUB 4170

2310 GOTO 4330

2320 GOSUB 3740

2330 IF L6 > L8 THEN 2790

2340 REM *

2350 REM *******************************************************************************

2355 REM *B3 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS IN FRONT OF EQUILIBRIUM POINT)*

2360 REM *******************************************************************************

2370 O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

2380 E2 = (V0 * Y(2, 5)) / (Y(2, 5) - Y(2, 6))

2390 T3 = E2 * E1

2400 Z(3, 6) = 0

2410 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2420 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2430 IF -V6 > A2 THEN 2450

2440 GOTO 2470

2450 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2460 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 2760

2470 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2480 O3 = SQR((2 * Mc * G * V8) / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2490 K9 = X(3, 1)

2500 K5 = Z(3, 1)

2510 K6 = Z(3, 1) + T3

2520 K7 = E2 - X(3, 1)

2530 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2540 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2550 F3 = ATN(V0 / (Y(3, 5) - Y(3, 6)))

2560 O5 = O4 * COS(F3)

2570 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 3 TO 4

2580 REMPOSITION 4

2590 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

2600 X(4, K) = X(3, K) * COS(F3) + (Y(3, K) - Y(3, 5)) * SIN(F3)

2610 Y(4, K) = (Y(3, K) - Y(3, 5)) * COS(F3) - X(3, K) * SIN(F3)

2620 Z(4, K) = Z(3, K)

2630 NEXT K

2640 A4 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

2650 M1 = SQR(X(4, 1) ^ 2 + Z(4, 1) ^ 2)

2660 M2 = ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))

2670 Q5 = Q * (COS(F2 + F3)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3)) ^ 2

2680 IF -M2 < A4 THEN 2730

2690 M3 = M1 * (1 - COS(-A4 - M2))

2700 M4 = (Q5 + Mc * M1 * M1) * O5 * O5 / 2

2710 IF M3 * Mc * G > M4 THEN 2760

2720 O9 = SQR(O5 * O5 - 2 * Mc * G * M3 / (Q5 + Mc * M1 * M1))

2730 GOSUB 3740

2740 GOSUB 4170

2750 GOTO 4330

2760 GOSUB 3740

2770 GOSUB 4240

2780 GOTO 4330

2790 REM *****************************************************************************

2795 REM *B1 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS BEHIND OF EQUILIBRIUM POINT)*

2800 REM *****************************************************************************

2810 REM *

2820 O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

2830 Z(3, 6) = 0

2840 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2850 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2860 IF -V6 > A2 THEN 2880

2870 GOTO 2900

2880 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2890 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 3640

2900 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2910 O3 = SQR(2 * Mc * G * V8 / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2920 K9 = X(3, 1)

2930 K5 = Z(3, 1)

2940 K6 = Z(3, 1) + T3

2950 K7 = E2 - X(3, 1)

2960 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2970 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2980 F3 = ATN(V0 / (Y(3, 4) - Y(3, 6)))

2990 O5 = O4 * COS(F3)

3000 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM 3 TO 4

3010 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3020 X(4, K) = X(3, K) * COS(F3) + (Y(3, K) - Y(3, 4)) * SIN(F3)

3030 Y(4, K) = (Y(3, K) - Y(3, 4)) * COS(F3) - X(3, K) * SIN(F3)

3040 Z(4, K) = Z(3, K)

3050 NEXT K

3060 A4 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

3070 C3 = ATN(Z(4, 7) / X(4, 7))

3080 C4 = 0

3090 C5 = SQR(X(4, 7) * X(4, 7) + Z(4, 7) * Z(4, 7))

3100 C6 = C4 / C5

3110 C7 = C5 * (Y(4, 6) - Y(4, 1)) / (Y(4, 6) - Y(4, 7))

3120 C8 = C6 * C7

3130 M1 = SQR(X(4, 1) ^ 2 + Z(4, 1) ^ 2)

3140 M2 = ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))

3150 REM ROTATION OF THE TRACTOR FROM THE POSITION 4 TO 5

3160 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3170 IF Z(4, K) <> 0 THEN 3200

3180 C9 = -3.14159 / 2

3190 GOTO 3210

3200 C9 = ATN(X(4, K) / Z(4, K))

3210 X(5, K) = SQR(X(4, K) ^ 2 + Z(4, K) ^ 2) * SIN(C9 + C3 + C6)

3220 Y(5, K) = Y(4, K)

3230 Z(5, K) = SQR(X(4, K) ^ 2 + Z(4, K) ^ 2) * COS(C9 + C3 + C6)

3240 NEXT K

3250 Z(5, 7) = 0

3260 Q5 = Q * (COS(F2 + F3)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3)) ^ 2

3270 IF -M2 > A4 THEN 3290

3280 GOTO 3320

3290 M3 = M1 * (1 - COS(-A4 - M2))

3300 M4 = (Q5 + Mc * M1 * M1) * O5 * O5 / 2

3310 IF M3 * Mc * G > M4 THEN 3640

3315 MM1 = M1 * COS(-A4 - ATN(X(5, 1) / Z(5, 1)))

3320 M5 = M1 * COS(-A4 - ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))) - MM1

3330 O6 = SQR(2 * Mc * G * M5 / (Q5 + Mc * M1 * M1) + O5 * O5)

3340 M6 = X(5, 1)

3350 M7 = Z(5, 1)

3360 M8 = Z(5, 1) + C8

3370 M9 = C7 - X(5, 1)

3380 N1 = U: DD3 = (Q5 + Mc * M8 * M8 + Mc * M9 * M9)

3390 O7 = (Q5 + Mc * M7 * M8 - N1 * Mc * M9 * M9 - (1 + N1) * Mc * M6 * M9) * O6 / DD3

3400 F5 = ATN(C5 / (Y(5, 6) - Y(5, 7)))

3410 A6 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3 + F5)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

3420 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 5 TO 6

3430 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3440 X(6, K) = X(5, K) * COS(F5) + (Y(5, K) - Y(5, 6)) * SIN(F5)

3450 Y(6, K) = (Y(5, K) - Y(5, 6)) * COS(F5) - X(5, K) * SIN(F5)

3460 Z(6, K) = Z(5, K)

3470 NEXT K

3480 O8 = O7 * COS(-F5)

3490 N2 = ATN(X(6, 1) / Z(6, 1))

3500 N3 = SQR(X(6, 1) ^ 2 + Z(6, 1) ^ 2)

3510 Q6 = Q * (COS(F2 + F3 + F5)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3 + F5)) ^ 2

3520 IF -N2 > A6 THEN 3540

3530 GOTO 3580

3540 N4 = N3 * (1 - COS(-A6 - N2))

3550 N5 = (Q6 + Mc * N3 * N3) * O8 * O8 / 2

3560 P9 = (N4 * Mc * G - N5) / (N4 * Mc * G)

3570 IF N4 * Mc * G > N5 THEN 3640

3580 IF -N2 < A6 THEN 3610

3590 N6 = -N4

3600 O9 = SQR(2 * Mc * G * N6 / (Q6 + Mc * N3 * N3) + O8 * O8)

3610 GOSUB 3740

3620 GOSUB 4170

3630 GOTO 4330

3640 GOSUB 3740

3650 GOSUB 4240

3660 GOTO 4330

3670 REM

3680 IF Z(3, 7) > -.2 THEN 2060

3685 CLS: PRINT: PRINT: PRINT STRING$(80, 42): LOCATE 24, 30, 0

3690 PRINT " THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS"

3695 LPRINT STRING$(80, 42)

3700 LPRINT "THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS"

3710 PRINT: PRINT " METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE": GOTO 3720

3715 CLS: PRINT: PRINT " METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE"

3720 LPRINT "METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE"

3725 LPRINT STRING$(80, 42)

3730 GOTO 4330

3740 REM *******************************************************************

3750 CLS: LOCATE 13, 15, 0: PRINT "VELOCITY O0="

3755 LOCATE 13, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O0: LOCATE 13, 40, 0: PRINT "rad/s"

3760 LOCATE 14, 15, 0: PRINT "VELOCITY O1="

3765 LOCATE 14, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O1

3770 LOCATE 15, 15, 0: PRINT "VELOCITY O2="

3775 LOCATE 15, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O2

3780 LOCATE 16, 15, 0: PRINT "VELOCITY O3="

3785 LOCATE 16, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O3

3790 LOCATE 17, 15, 0: PRINT "VELOCITY O4="

3795 LOCATE 17, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O4

3800 LOCATE 18, 15, 0: PRINT "VELOCITY O5="

3805 LOCATE 18, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O5

3810 LOCATE 19, 15, 0: PRINT "VELOCITY O6="

3815 LOCATE 19, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O6

3820 LOCATE 20, 15, 0: PRINT "VELOCITY O7="

3825 LOCATE 20, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O7

3830 LOCATE 21, 15, 0: PRINT "VELOCITY O8="

3835 LOCATE 21, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O8

3840 LOCATE 22, 15, 0: PRINT "VELOCITY O9="

3845 LOCATE 22, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O9

3850 LPRINT "VELOCITY O0=";

3860 LPRINT USING "#.###"; O0;

3870 LPRINT " rad/s";

3880 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O1=";

3890 LPRINT USING "#.###"; O1;

3900 LPRINT " rad/s"

3910 LPRINT "VELOCITY O2=";

3920 LPRINT USING "#.###"; O2;

3930 LPRINT " rad/s";

3940 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O3=";

3950 LPRINT USING "#.###"; O3;

3960 LPRINT " rad/s"

3970 LPRINT "VELOCITY O4=";

3980 LPRINT USING "#.###"; O4;

3990 LPRINT " rad/s";

4000 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O5=";

4010 LPRINT USING "#.###"; O5;

4020 LPRINT " rad/s"

4030 LPRINT "VELOCITY O6=";

4040 LPRINT USING "#.###"; O6;

4050 LPRINT " rad/s";

4060 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O7=";

4070 LPRINT USING "#.###"; O7;

4080 LPRINT " rad/s"

4090 LPRINT "VELOCITY O8=";

4100 LPRINT USING "#.###"; O8;

4110 LPRINT " rad/s";

4120 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O9=";

4130 LPRINT USING "#.###"; O9;

4140 LPRINT " rad/s"

4150 LPRINT

4160 RETURN

4170 PRINT STRING$(80, 42)

4180 LOCATE 24, 30, 0: PRINT "THE TILTING CONTINUES"

4190 PRINT STRING$(80, 42)

4200 LPRINT STRING$(80, 42)

4210 LPRINT TAB(30); "THE TILTING CONTINUES"

4220 LPRINT STRING$(80, 42)

4230 RETURN

4240 PRINT STRING$(80, 42)

4250 LOCATE 24, 30, 0: PRINT "THE ROLLING STOPS"

4260 PRINT STRING$(80, 42)

4270 LPRINT STRING$(80, 42)

4280 LPRINT TAB(30); "THE ROLLING STOPS"

4290 LPRINT STRING$(80, 42)

4300 RETURN

4310 REM *******************************************************************

4320 REMEND OF THE CALCULATION

4330 FOR I = 1 TO 5: LPRINT: NEXT: LPRINT " LOCATION: "; CAMPO$(6): LPRINT

4340 LPRINT " DATE: "; CAMPO$(7): LPRINT

4350 LPRINT; " ENGINEER: "; CAMPO$(8): LPRINT

4360 FOR I = 1 TO 4: LPRINT: NEXT: PRINT

4370 INPUT " Do you whish to carry out another test ? (Y/N)"; Y$

4380 IF Y$ = "Y" OR Y$ = "y" THEN 190

4390 IF Y$ = "N" OR Y$ = "n" THEN SYSTEM

4400 LOCATE F(NC), C(NC) + L, 1: A$ = INKEY$: IF A$ = "" THEN GOTO 4400

4410 IF LEN(A$) > 1 THEN GOSUB 4570: GOTO 4400

4420 A = ASC(A$)

4430 IF A = 13 THEN L = 0: GOTO 4450

4440 GOTO 4470

4450 IF NC < 8 OR NC > 8 AND NC < 25 THEN NC = NC + 1: GOTO 4400

4460 GOTO 4840

4470 IF A > 31 AND A < 183 THEN GOTO 4490

4480 BEEP: GOTO 4400

4490 IF L = LON(NC) THEN BEEP: GOTO 4400

4500 LOCATE F(NC), C(NC) + L: PRINT A$;

4510 L = L + 1

4520 IF L = 1 THEN B$(NC) = A$: GOTO 4540

4530 B$(NC) = B$(NC) + A$

4540 IF LEN(C$(NC)) > 0 THEN C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - L)

4550 CAMPO$(NC) = B$(NC) + C$(NC)

4560 GOTO 4400

4570 REM * SLIDE

4580 IF LEN(A$) <> 2 THEN BEEP: RETURN

4590 C = ASC(RIGHT$(A$, 1))

4600 IF C = 8 THEN 4620

4610 GOTO 4650

4620 IF LEN(C$(NC)) > 0 THEN BEEP: RETURN

4630 IF L = 0 THEN BEEP: RETURN

4640 CAMPO$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO(NC)))

4645 L = L - 1: PRINT A$: RETURN

4650 IF C = 30 THEN 4670

4660 GOTO 4700

4670 IF NC = 1 THEN BEEP: RETURN

4680 NC = NC - 1: L = 0

4690 RETURN

4700 IF C = 31 THEN 4720

4710 GOTO 4760

4720 IF NC <> 8 THEN 4740

4730 BEEP: RETURN

4740 NC = NC + 1: L = 0

4750 RETURN

4760 IF C = 29 THEN 4780

4770 GOTO 4800

4780 IF L = 0 THEN BEEP: RETURN

4790 L = L - 1: C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - (L + 1))

4795 B$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), L): LOCATE F(NC), C(NC) + L + 1: PRINT ""

4796 RETURN

4800 IF C = 28 THEN 4820

4810 GOTO 4400

4820 IF C$(NC) = "" THEN BEEP: RETURN

4830 L = L + 1: C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - (L))

4835 B$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), L): LOCATE F(NC), C(NC) + L, 1: PRINT ""

4840 RETURN

4850 RETURN

4860 FOR II = 1 TO 7

4870 X(1, II) = 0: X(2, II) = 0: X(3, II) = 0

4875 X(4, II) = 0: X(5, II) = 0: X(6, II) = 0

4880 Y(1, II) = 0: Y(2, II) = 0: Y(3, II) = 0

4885 Y(4, II) = 0: Y(5, II) = 0: Y(6, II) = 0

4890 Z(1, II) = 0: Z(2, II) = 0: Z(3, II) = 0

4895 Z(4, II) = 0: Z(5, II) = 0: Z(6, II) = 0

4900 NEXT II

4910 RETURN

4920 REM * THE SYMBOLS USED HERE ARE THE SAME AS IN THE CODE 6.

Primer 6.1

Nagibanje se nadaljuje

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1000 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = 0.2800 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7780 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3370 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.4900 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 2565.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 295.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1000

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = 0.2800

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7780

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3370

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.4900

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 2565.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 295.0000

| VELOCITY O0 = 3.881 rad/s | VELOCITY O1 = 1.078 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.057 rad/s | VELOCITY O3 = 2.134 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.731 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.881 rad/s | VELOCITY O1 = 1.078 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.057 rad/s | VELOCITY O3 = 2.134 rad/s |
| VELOCITY O4 = 1.130 rad/s | VELOCITY O5 = 0.993 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.810 rad/s | VELOCITY O7 = 0.629 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.587 rad/s | VELOCITY O9 = 0.219 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.881 rad/s

VELOCITY O1 = 1.078 rad/s

VELOCITY O2 = 1.057 rad/s

VELOCITY O3 = 2.134 rad/s

VELOCITY O4 = 0.731 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.881 rad/s

VELOCITY O1 = 1.078 rad/s

VELOCITY O2 = 1.057 rad/s

VELOCITY O3 = 2.134 rad/s

VELOCITY O4 = 1.130 rad/s

VELOCITY O5 = 0.993 rad/s

VELOCITY O6 = 0.810 rad/s

VELOCITY O7 = 0.629 rad/s

VELOCITY O8 = 0.587 rad/s

VELOCITY O9 = 0.219 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.2

Prevračanje je prekinjeno

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1100 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.0500 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1100

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.0500

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 3.840 rad/s | VELOCITY O1 = 0.281 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.268 rad/s | VELOCITY O3 = 1.586 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.672 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.840 rad/s | VELOCITY O1 = 0.281 rad/s |
| VELOCITY O2 = 0.268 rad/s | VELOCITY O3 = 1.586 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.867 rad/s | VELOCITY O5 = 0.755 rad/s |
| VELOCITY O6 = 1.218 rad/s | VELOCITY O7= 0.969 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.898 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.840 rad/s

VELOCITY O1 = 0.281 rad/s

VELOCITY O2 = 0.268 rad/s

VELOCITY O3 = 1.586 rad/s

VELOCITY O4 = 0.672 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.840 rad/s

VELOCITY O1 = 0.281 rad/s

VELOCITY O2 = 0.268 rad/s

VELOCITY O3 = 1.586 rad/s

VELOCITY O4 = 0.867 rad/s

VELOCITY O5 = 0.755 rad/s

VELOCITY O6 = 1.218 rad/s

VELOCITY O7= 0.969 rad/s

VELOCITY O8 = 0.898 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.3

Prevračanje je prekinjeno

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8000 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.5200 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.0040 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.2000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8000

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.5200

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.0040

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.2000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 0.107 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.098 rad/s | VELOCITY O3 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.000 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 0.107 rad/s |
| VELOCITY O2 = 0.098 rad/s | VELOCITY O3 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.000 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 0.107 rad/s

VELOCITY O2 = 0.098 rad/s

VELOCITY O3 = 0.000 rad/s

VELOCITY O4 = 0.000 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 0.107 rad/s

VELOCITY O2 = 0.098 rad/s

VELOCITY O3 = 0.000 rad/s

VELOCITY O4 = 0.000 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.4

Prevračanje je prekinjeno

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8110 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2170 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1900 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3790 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8110

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2170

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1900

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3790

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.162 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.405 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.162 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.414 rad/s | VELOCITY O5 = 0.289 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7= 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.162 rad/s

VELOCITY O4 = 0.405 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.162 rad/s

VELOCITY O4 = 0.414 rad/s

VELOCITY O5 = 0.289 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7= 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.5

Nagibanje se nadaljuje

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7660 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1100 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.2000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.9100 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7660

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1100

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.2000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.9100

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 2.735 rad/s | VELOCITY O1 = 1.271 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.212 rad/s | VELOCITY O3 = 2.810 rad/s |
| VELOCITY O4 = 1.337 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 2.735 rad/s

VELOCITY O1 = 1.271 rad/s

VELOCITY O2 = 1.212 rad/s

VELOCITY O3 = 2.810 rad/s

VELOCITY O4 = 1.337 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.6

Nagibanje se nadaljuje

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8750 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 275.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8750

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 275.0000

| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 1.130 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.105 rad/s | VELOCITY O3 = 2.196 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.786 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 1.130 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.105 rad/s | VELOCITY O3 = 2.196 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.980 rad/s | VELOCITY O5 = 0.675 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.548 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 1.130 rad/s

VELOCITY O2 = 1.105 rad/s

VELOCITY O3 = 2.196 rad/s

VELOCITY O4 = 0.786 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 1.130 rad/s

VELOCITY O2 = 1.105 rad/s

VELOCITY O3 = 2.196 rad/s

VELOCITY O4 = 0.980 rad/s

VELOCITY O5 = 0.675 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.548 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.7

Method of calculation not feasible

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.5500 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1000 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4780 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7780 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.5500 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.9500 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | MOMENT OF INERTIA | Q = 200.0000 |
| TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.5500

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1000

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4780

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7780

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.5500

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.9500

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

MOMENT OF INERTIA

Q = 200.0000

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS

METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.8

Prevračanje je prekinjeno

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8110 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2170 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.0040 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3790 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8110

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2170

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.0040

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3790

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.313 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.581 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.313 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.633 rad/s | VELOCITY O5 = 0.373 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.313 rad/s

VELOCITY O4 = 0.581 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.313 rad/s

VELOCITY O4 = 0.633 rad/s

VELOCITY O5 = 0.373 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.9

Nagibanje se nadaljuje

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9670 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7700 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3500 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.9500 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 300.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9670

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7700

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3500

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.9500

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 300.0000

| VELOCITY O0 = 3.790 rad/s | VELOCITY O1 = 1.159 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.133 rad/s | VELOCITY O3 = 2.118 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.801 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.790 rad/s | VELOCITY O1 = 1.159 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.133 rad/s | VELOCITY O3 = 2.118 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.856 rad/s | VELOCITY O5 = 0.562 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.205 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.790 rad/s

VELOCITY O1 = 1.159 rad/s

VELOCITY O2 = 1.133 rad/s

VELOCITY O3 = 2.118 rad/s

VELOCITY O4 = 0.801 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.790 rad/s

VELOCITY O1 = 1.159 rad/s

VELOCITY O2 = 1.133 rad/s

VELOCITY O3 = 2.118 rad/s

VELOCITY O4 = 0.856 rad/s

VELOCITY O5 = 0.562 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.205 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.10

Nagibanje se nadaljuje

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.3800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8900 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 275.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.3800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8900

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 275.0000

| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 0.748 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.724 rad/s | VELOCITY O3 = 1.956 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.808 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.407 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 0.748 rad/s

VELOCITY O2 = 0.724 rad/s

VELOCITY O3 = 1.956 rad/s

VELOCITY O4 = 0.808 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.407 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Primer 6.11

Prevračanje je prekinjeno

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

CHARACTERISTIC UNITS:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| EIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.9000 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

EIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.9000

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 3.840 | VELOCITY O1 = 0.246 |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.235 | VELOCITY O3 = 0.000 |
| VELOCITY O4 = 0.000 | VELOCITY O5 = 0.000 |
| VELOCITY O6 = 0.000 | VELOCITY O7 = 0.000 |
| VELOCITY O8 = 0.000 | VELOCITY O9 = 0.000 |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.840 | VELOCITY O1 = 0.246 |
| VELOCITY O2 = 0.235 | VELOCITY O3 = 0.000 |
| VELOCITY O4 = 0.000 | VELOCITY O5 = 0.000 |
| VELOCITY O6 = 0.000 | VELOCITY O7 = 0.000 |
| VELOCITY O8 = 0.000 | VELOCITY O9 = 0.000 |

VELOCITY O0 = 3.840

VELOCITY O1 = 0.246

VELOCITY O2 = 0.235

VELOCITY O3 = 0.000

VELOCITY O4 = 0.000

VELOCITY O5 = 0.000

VELOCITY O6 = 0.000

VELOCITY O7 = 0.000

VELOCITY O8 = 0.000

VELOCITY O9 = 0.000

VELOCITY O0 = 3.840

VELOCITY O1 = 0.246

VELOCITY O2 = 0.235

VELOCITY O3 = 0.000

VELOCITY O4 = 0.000

VELOCITY O5 = 0.000

VELOCITY O6 = 0.000

VELOCITY O7 = 0.000

VELOCITY O8 = 0.000

VELOCITY O9 = 0.000

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Pojasnila k Prilogi IX:

| (1) | Razen kar zadeva oštevilčenje oddelkov B2 in B3, ki je bilo usklajeno s celotno prilogo, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih spredaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje, kodeks OECD št. 6, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Razen kar zadeva oštevilčenje oddelkov B2 in B3, ki je bilo usklajeno s celotno prilogo, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih spredaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje, kodeks OECD št. 6, izdaja 2015 iz julija 2014.

| (2) | Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353:1995 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

(2)

Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353:1995 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.

| (3) | Program in primeri so na voljo na spletišču OECD. |
| --- | --- |

(3)

Program in primeri so na voljo na spletišču OECD.

| (4) | Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije. |
| --- | --- |

(4)

Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.

---

(1)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(2)  Zahtevana energija je pri –20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za –30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA X

Zahteve za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih)

A.   SPLOŠNE DOLOČBE

| 1. | Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) so določene v oddelku B. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za zaščitne strukture pri prevrnitvi (zadaj nameščene zaščitne strukture pri prevrnitvi na ozkokolotečnih traktorjih) so določene v oddelku B.

| 2. | Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali, kot druga možnost, dinamičnim preskusnim postopkom, kot ju določata oddelka B1 in B2. Metodi se štejeta za enakovredni. |
| --- | --- |

2.

Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali, kot druga možnost, dinamičnim preskusnim postopkom, kot ju določata oddelka B1 in B2. Metodi se štejeta za enakovredni.

B.   ZAHTEVE ZA ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI (ZADAJ NAMEŠČENE ZAŠČITNE STRUKTURE PRI PREVRNITVI NA OZKOKOLOTEČNIH TRAKTORJIH)(1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1   [Se ne uporablja.]

1.2   Zaščitna struktura pri prevrnitvi (roll-over protection structure – ROPS)

Zaščitna struktura pri prevrnitvi (zaščitna kabina ali lok; v nadaljnjem besedilu: zaščitna struktura) pomeni strukturo na traktorju, katere bistveni namen je preprečiti ali zmanjšati nevarnost za voznika zaradi prevrnitve traktorja med normalno uporabo.

Značilnost zaščitne strukture pri prevrnitvi je zagotovitev varnega prostora, ki je dovolj velik, da zaščiti voznika, ki sedi znotraj obrisa zaščitne strukture ali v prostoru, omejenem z več daljicami od zunanjih robov strukture do katerega koli dela traktorja, ki lahko pride v stik z ravnimi tlemi in lahko podpre traktor v tem položaju, če bi se traktor prevrnil.

1.3   Kolotek

1.3.1   Predhodna opredelitev: srednja ravnina kolesa ali gosenice

Srednja ravnina kolesa ali gosenice je enako oddaljena od dveh ravnin, ki vključujeta obode kolesnih obročev ali gosenic na njihovih zunanjih robovih.

1.3.2   Opredelitev koloteka

Navpična ravnina skozi os kolesa seka njegovo srednjo ravnino po premici, ki se v neki točki stika s podlago. Če sta A in B tako določeni točki za kolesi na isti osi traktorja, je širina koloteka razdalja med točkama A in B. Kolotek se lahko torej določi za sprednja in zadnja kolesa. Pri dvojnih kolesih je kolotek razdalja med ravninama, ki sta srednji ravnini parov koles. Za gosenične traktorje je kolotek razdalja med srednjima ravninama gosenic.

1.3.3   Dodatna opredelitev: srednja ravnina traktorja

Upoštevati je treba skrajne položaje točk A in B za zadnjo os traktorja, kar pomeni največjo mogočo vrednost za kolotek. Navpična ravnina, ki je pravokotna na daljico AB v njenem središču, je srednja ravnina traktorja.

1.4   Medosna razdalja

Razdalja med navpičnima ravninama, ki potekata skozi daljici AB, kot je opredeljeno zgoraj, tj. skozi daljico za sprednji kolesi in daljico za zadnji kolesi.

1.5   Določitev indeksne točke sedeža; položaj in nastavitev sedeža za preskus

1.5.1   Indeksna točka sedeža (seat index point – SIP)(2)

Indeksna točka sedeža se določi po standardu ISO 5353:1995.

1.5.2   Položaj in nastavitev sedeža za preskus

| 1.5.2.1 | Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Če je položaj sedeža nastavljiv, ga je treba nastaviti v skrajni zadnji najvišji položaj.

| 1.5.2.2 | Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj. |
| --- | --- |

1.5.2.2

Če je nagib hrbtnega naklona nastavljiv, ga je treba nastaviti v sredinski položaj.

| 1.5.2.3 | Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Če je sedež opremljen z vzmetenjem, je treba vzmetenje blokirati v sredinskem položaju, razen če je to v nasprotju z navodili, ki jih je jasno določil proizvajalec sedeža.

| 1.5.2.4 | Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine. |
| --- | --- |

1.5.2.4

Če je položaj sedeža nastavljiv le po dolžini in navpično, mora biti vzdolžna os, ki poteka skozi indeksno točko sedeža, vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ne več kot 100 mm od te ravnine.

1.6   Varni prostor

1.6.1   Referenčna ravnina

Varni prostor je prikazan na slikah 7.1 in 7.2. Opredeljen je glede na referenčno ravnino in indeksno točko sedeža. Referenčna ravnina je navpična ravnina, ki je običajno vzdolžna na traktor ter poteka skozi indeksno točko sedeža in središče volana. Referenčna ravnina se običajno ujema z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. Šteje se, da se ta referenčna ravnina med obremenitvijo premika vodoravno s sedežem in volanom, vendar ostane pravokotna na traktor ali tla zaščitne strukture pri prevrnitvi. Varni prostor se opredeli na podlagi točk 1.6.2 in 1.6.3.

1.6.2   Določitev varnega prostora za traktorje z neobrnljivim sedežem

Varni prostor za traktorje z neobrnljivim sedežem je opredeljen v točkah 1.6.2.1 do 1.6.2.13 ter ga pri traktorju na vodoravni podlagi s sedežem, nastavljenim v skladu s točkami 1.5.2.1 do 1.5.2.4(2), in volanom, če je nastavljiv, nastavljenim v sredinski položaj za vožnjo v sedečem položaju, omejujejo naslednje ravnine:

| 1.6.2.1 | vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (a
  h – 10) mm za SIP; |
| --- | --- |

1.6.2.1

vodoravna ravnina A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm nad indeksno točko sedeža (SIP), pri čemer je daljica B1B2 (a
  h – 10) mm za SIP;

| 1.6.2.2 | nagnjena ravnina H1 H2 G2 G1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.2

nagnjena ravnina H1 H2 G2 G1, ki je pravokotna na referenčno ravnino ter vključuje točko, ki je 150 mm za daljico B1B2, in skrajno zadnjo točko hrbtnega naslona sedeža;

| 1.6.2.3 | valjasta površina A1 A2 H2 H1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2; |
| --- | --- |

1.6.2.3

valjasta površina A1 A2 H2 H1, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 120 mm ter je tangencialna na ravnini iz točk 1.6.2.1 in 1.6.2.2;

| 1.6.2.4 | valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2; |
| --- | --- |

1.6.2.4

valjasta površina B1 C1 C2 B2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, ima polmer 900 mm, sega 400 mm naprej in je tangencialna na ravnino iz točke 1.6.2.1 po daljici B1B2;

| 1.6.2.5 | nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4; |
| --- | --- |

1.6.2.5

nagnjena ravnina C1 D1 D2 C2, ki je pravokotna na referenčno ravnino, se stika s površino iz točke 1.6.2.4 in poteka 40 mm od sprednjega zunanjega roba volana. Če je položaj volana visok, ta ravnina sega naprej, in sicer od daljice B1B2 tangencialno na površino iz točke 1.6.2.4;

| 1.6.2.6 | navpična ravnina D1 K1 E1 E2 K2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana; |
| --- | --- |

1.6.2.6

navpična ravnina D1 K1 E1 E2 K2 D2, ki je pravokotna na referenčno ravnino na črti, ki leži 40 mm pred zunanjim robom volana;

| 1.6.2.7 | vodoravna ravnina E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – a
  v) mm pod indeksno točko sedeža; |
| --- | --- |

1.6.2.7

vodoravna ravnina E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, ki poteka skozi točko, ki leži (90 – a
  v) mm pod indeksno točko sedeža;

| 1.6.2.8 | površina G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini; |
| --- | --- |

1.6.2.8

površina G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, ki je po potrebi ukrivljena od spodnje meje ravnine iz točke 1.6.2.2 do vodoravne ravnine iz točke 1.6.2.7, je pravokotna na referenčno ravnino ter se dotika hrbtnega naslona sedeža po njegovi celotni dolžini;

| 1.6.2.9 | navpični ravnini K1 I1 F1 E1 in K2 I2 F2 E2, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljeni 250 mm ter zgoraj omejeni 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7; |
| --- | --- |

1.6.2.9

navpični ravnini K1 I1 F1 E1 in K2 I2 F2 E2, ki sta vzporedni z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljeni 250 mm ter zgoraj omejeni 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7;

| 1.6.2.10 | nagnjeni in vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 in A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, ki se začenjata na zgornjem robu ravnin iz točke 1.6.2.9 in se stikata z vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.1 vsaj 100 mm od referenčne ravnine na strani, na kateri se izvede obremenitev; |
| --- | --- |

1.6.2.10

nagnjeni in vzporedni ravnini A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 in A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, ki se začenjata na zgornjem robu ravnin iz točke 1.6.2.9 in se stikata z vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.1 vsaj 100 mm od referenčne ravnine na strani, na kateri se izvede obremenitev;

| 1.6.2.11 | dva dela navpičnih ravnin Q1 P1 N1 M1 in Q2 P2 N2 M2, ki sta vzporedna z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljena 200 mm ter zgoraj omejena 300 mm nad vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.7; |
| --- | --- |

1.6.2.11

dva dela navpičnih ravnin Q1 P1 N1 M1 in Q2 P2 N2 M2, ki sta vzporedna z referenčno ravnino in od nje na vsaki strani oddaljena 200 mm ter zgoraj omejena 300 mm nad vodoravno ravnino iz točke 1.6.2.7;

| 1.6.2.12 | dva dela navpične ravnine I1 Q1 P1 F1 in I2 Q2 P2 F2, pri čemer je ta ravnina pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred SIP; |
| --- | --- |

1.6.2.12

dva dela navpične ravnine I1 Q1 P1 F1 in I2 Q2 P2 F2, pri čemer je ta ravnina pravokotna na referenčno ravnino in poteka (210 – ah
  ) mm pred SIP;

| 1.6.2.13 | dva dela vodoravne ravnine I1 Q1 M1 L1 in I2 Q2 M2 L2, pri čemer ta ravnina poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7. |
| --- | --- |

1.6.2.13

dva dela vodoravne ravnine I1 Q1 M1 L1 in I2 Q2 M2 L2, pri čemer ta ravnina poteka 300 mm nad ravnino iz točke 1.6.2.7.

1.6.3   Določitev varnega prostora za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom

Za traktorje z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je varni prostor zunanji obris obeh varnih prostorov, ki ju določata različna položaja volana in sedeža.

| 1.6.3.1 | Če gre za zadaj nameščeno zaščitno strukturo z dvema stebroma, se varni prostor za vsak položaj volana in sedeža določi na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 te priloge za vozniško mesto v normalnem položaju ter na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 Priloge IX za vozniško mesto v obrnjenem položaju (glej sliko 7.2.a). |
| --- | --- |

1.6.3.1

Če gre za zadaj nameščeno zaščitno strukturo z dvema stebroma, se varni prostor za vsak položaj volana in sedeža določi na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 te priloge za vozniško mesto v normalnem položaju ter na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 Priloge IX za vozniško mesto v obrnjenem položaju (glej sliko 7.2.a).

| 1.6.3.2 | Če gre za zaščitno strukturo drugega tipa, se varni prostor za vsak položaj volana in sedeža določi na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 te priloge (glej sliko 7.2.b). |
| --- | --- |

1.6.3.2

Če gre za zaščitno strukturo drugega tipa, se varni prostor za vsak položaj volana in sedeža določi na podlagi točk 1.6.1 in 1.6.2 te priloge (glej sliko 7.2.b).

1.6.4   Dodatni sedeži

| 1.6.4.1 | Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža. |
| --- | --- |

1.6.4.1

Pri traktorjih, ki jih je mogoče opremiti z dodatnimi sedeži, se pri preskusih upošteva zunanji obris, ki vključuje indeksne točke sedeža za vse ponujene možnosti. Zaščitna struktura ne sega v širši varni prostor, v katerem so upoštevane te različne indeksne točke sedeža.

| 1.6.4.2 | Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus. |
| --- | --- |

1.6.4.2

Če se po izvedbi preskusa ponudi nov mogoč položaj sedeža, se ugotovi, ali je varni prostor okrog nove SIP v mejah prej določenega zunanjega obrisa. Če ni, je treba opraviti nov preskus.

| 1.6.4.3 | Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež. |
| --- | --- |

1.6.4.3

Dodatni sedež ne vključuje sedeža za dodatno osebo poleg voznika, s katerega ni mogoče upravljati traktorja. SIP se ne določi, ker se opredelitev varnega prostora nanaša na vozniški sedež.

1.7   Masa

1.7.1   Masa brez obtežil/v neobremenjenem stanju

Masa traktorja brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, oljem, gorivom, orodjem in zaščitno strukturo. Ne upoštevajo se sprednje ali zadnje dodatne uteži, obtežila v kolesih, pripeta oprema ali posebni sestavni deli.

1.7.2   Največja dovoljena masa

Največja masa traktorja, ki jo proizvajalec opredeli kot tehnično dovoljeno in ki je navedena na identifikacijski tablici vozila in/ali v navodilih za uporabo.

1.7.3   Referenčna masa

Masa, ki jo določi proizvajalec ter s katero se po formulah izračunajo višina pada nihalnega udarnega telesa, vhodna energija in tlačne sile, ki bodo uporabljene pri preskusih. Ta masa ne sme biti manjša od mase brez obtežil in mora biti zadostna za zagotovitev, da masno razmerje ne preseže vrednosti 1,75 (glej točko 1.7.4).

1.7.4   Masno razmerje

Razmerje Formula. To ne sme biti večje od 1,75.

1.8   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Dolžinske mere: | ± 3 mm |
| --- | --- |
| razen za: – stisnjenost pnevmatik: | ± 1 mm |
| – deformacijo zaščitne strukture med vodoravnimi obremenitvami: | ± 1 mm |
| – višino pada nihalnega udarnega telesa: | ± 1 mm |
| Mase | ± 0,2 % (obsega skale tipala) |
| Sile | ± 0,1 % (obsega skale tipala) |
| Koti | ± 0,1° |

Dolžinske mere:

± 3 mm

razen za: – stisnjenost pnevmatik:

± 1 mm

– deformacijo zaščitne strukture med vodoravnimi obremenitvami:

± 1 mm

– višino pada nihalnega udarnega telesa:

± 1 mm

Mase

± 0,2 % (obsega skale tipala)

Sile

± 0,1 % (obsega skale tipala)

Koti

± 0,1°

1.9   Simboli

| ah | (mm) | polovica vodoravne nastavitve sedeža; |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | polovica navpične nastavitve sedeža; |
| B | (mm) | najmanjša skupna širina traktorja; |
| B6 | (mm) | največja zunanja širina zaščitne strukture; |
| D | (mm) | deformacija zaščitne strukture na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki obremenitve in v smeri obremenitve (statični preskusi); |
| D' | (mm) | deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo; |
| Ea | (J) | deformacijska energija, absorbirana na mestu, na katerem je bila obremenitev prekinjena. Območje znotraj krivulje F-D; |
| Ei | (J) | absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D; |
| E'i | (J) | deformacijska energija, absorbirana po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke; |
| E''i | (J) | deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prekinjena. Območje pod krivuljo F-D; |
| Eil | (J) | vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri vzdolžnih obremenitvah; |
| Eis | (J) | vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri stranskih obremenitvah; |
| F | (N) | statična sila obremenitve; |
| F' | (N) | sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i; |
| F–D | | diagram sila/deformacija; |
| Fmax | (N) | največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve; |
| Fv | (N) | navpična tlačna sila; |
| H | (mm) | višina pada nihalnega udarnega telesa (dinamični preskusi); |
| H’ | (mm) | višina pada nihalnega udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi); |
| I | (kgm2) | referenčni vztrajnostni moment traktorja okrog osrednje osi zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles; |
| L | (mm) | referenčna medosna razdalja traktorja; |
| M | (kg) | referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti. |

ah

(mm)

polovica vodoravne nastavitve sedeža;

av

(mm)

polovica navpične nastavitve sedeža;

B

(mm)

najmanjša skupna širina traktorja;

B6

(mm)

največja zunanja širina zaščitne strukture;

D

(mm)

deformacija zaščitne strukture na točki udara (dinamični preskusi) ali na točki obremenitve in v smeri obremenitve (statični preskusi);

D'

(mm)

deformacija zaščitne strukture za izračunano potrebno energijo;

Ea

(J)

deformacijska energija, absorbirana na mestu, na katerem je bila obremenitev prekinjena. Območje znotraj krivulje F-D;

Ei

(J)

absorbirana deformacijska energija. Območje pod krivuljo F-D;

E'i

(J)

deformacijska energija, absorbirana po dodatni obremenitvi po nastanku loma ali razpoke;

E''i

(J)

deformacijska energija, absorbirana pri preobremenitvenem preskusu v primeru, ko je pred začetkom tega preskusa obremenitev prekinjena. Območje pod krivuljo F-D;

Eil

(J)

vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri vzdolžnih obremenitvah;

Eis

(J)

vhodna energija, ki mora biti absorbirana pri stranskih obremenitvah;

F

(N)

statična sila obremenitve;

F'

(N)

sila obremenitve za izračunano potrebno energijo, ki ustreza E'i;

F–D

diagram sila/deformacija;

Fmax

(N)

največja statična sila obremenitve, ki nastane pri obremenitvi, razen preobremenitve;

Fv

(N)

navpična tlačna sila;

H

(mm)

višina pada nihalnega udarnega telesa (dinamični preskusi);

H’

(mm)

višina pada nihalnega udarnega telesa za dodatni preskus (dinamični preskusi);

I

(kgm2)

referenčni vztrajnostni moment traktorja okrog osrednje osi zadnjih koles ne glede na maso teh zadnjih koles;

L

(mm)

referenčna medosna razdalja traktorja;

M

(kg)

referenčna masa traktorja med preskusi trdnosti.

2.   Področje uporabe

| 2.1 | Ta priloga se uporablja za traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali namesto koles gosenice in ki imajo naslednje lastnosti:






  2.1.1 | oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje osi, upoštevajoč diferencial; |
| --- | --- | --- |

2.1

Ta priloga se uporablja za traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali namesto koles gosenice in ki imajo naslednje lastnosti:

2.1.1

oddaljenost od tal največ 600 mm pod najnižjimi deli sprednje in zadnje osi, upoštevajoč diferencial;

| 2.1.2 | stalno ali nastavljivo najmanjšo širino koloteka, ki znaša manj kot 1 150 mm, na osi s širšimi pnevmatikami. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora biti mogoče širino koloteka druge osi nastaviti tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjih robov pnevmatik na drugi osi. Kadar so na obeh oseh nameščeni kolesni obroči in pnevmatike enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manjša od 1 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.2

stalno ali nastavljivo najmanjšo širino koloteka, ki znaša manj kot 1 150 mm, na osi s širšimi pnevmatikami. Ob predpostavki, da je na osi s širšimi pnevmatikami kolotek nastavljen na širino največ 1 150 mm, mora biti mogoče širino koloteka druge osi nastaviti tako, da zunanji robovi ožjih pnevmatik ne segajo preko zunanjih robov pnevmatik na drugi osi. Kadar so na obeh oseh nameščeni kolesni obroči in pnevmatike enakih mer, mora biti stalna ali nastavljiva širina koloteka obeh osi manjša od 1 150 mm;

| 2.1.3 | maso v neobremenjenem stanju, večjo od 400 kg, vključno z zaščitno strukturo pri prevrnitvi in največjimi pnevmatikami, kot jih priporoča proizvajalec. Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je masa v neobremenjenem stanju manjša od 3 500 kg, največja dovoljena masa pa ne presega 5 250 kg. Pri nobenem traktorju ne sme biti masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) večje od 1,75; |
| --- | --- |

2.1.3

maso v neobremenjenem stanju, večjo od 400 kg, vključno z zaščitno strukturo pri prevrnitvi in največjimi pnevmatikami, kot jih priporoča proizvajalec. Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je masa v neobremenjenem stanju manjša od 3 500 kg, največja dovoljena masa pa ne presega 5 250 kg. Pri nobenem traktorju ne sme biti masno razmerje (največja dovoljena masa/referenčna masa) večje od 1,75;

| 2.1.4 | zaščitno strukturo pri prevrnitvi v obliki zaščitnega loka, okvira ali kabine, ki je delno ali v celoti nameščen(-a) za indeksno točko sedeža in ima varni prostor, katerega zgornja meja je (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža, da se zagotovi dovolj velik neoviran prostor za zaščito voznika. |
| --- | --- |

2.1.4

zaščitno strukturo pri prevrnitvi v obliki zaščitnega loka, okvira ali kabine, ki je delno ali v celoti nameščen(-a) za indeksno točko sedeža in ima varni prostor, katerega zgornja meja je (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža, da se zagotovi dovolj velik neoviran prostor za zaščito voznika.

| 2.2 | Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja. |
| --- | --- |

2.2

Priznava se, da so mogoče zasnove traktorjev, na primer posebni gozdarski stroji, kot so zgibni polprikoličarji in zgibni traktorji, za katere se ta priloga ne uporablja.

B1.   STATIČNI PRESKUSNI POSTOPEK

3.   Pravila in smernice

3.1   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih struktur in njihove pritrditve na traktorje

3.1.1   Splošne zahteve

3.1.1.1   Namen preskusov

Namen preskusov, pri katerih se uporabljajo posebne naprave, je simulirati take obremenitve, kakršne delujejo na zaščitno strukturo, ko se traktor prevrne. Ti preskusi omogočajo ugotovitve o trdnosti zaščitne strukture, vseh elementov za njeno pritrditev na traktor in vseh delov traktorja, ki prenašajo preskusno obremenitev.

3.1.1.2   Preskusni metodi

Preskusi se lahko izvajajo v skladu s statičnim ali dinamičnim postopkom (glej Prilogo II). Metodi se štejeta za enakovredni.

3.1.1.3   Splošna pravila pri pripravah na preskuse

| 3.1.1.3.1 | Zaščitna struktura mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je zasnovana.
  Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna struktura in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop. |
| --- | --- |

3.1.1.3.1

Zaščitna struktura mora ustrezati specifikacijam za serijsko proizvodnjo. Pritrjena je v skladu s priporočeno metodo proizvajalca na enega od tipov traktorjev, za katere je zasnovana.

Opomba: za statični preskus trdnosti ni potreben celoten traktor, vendar zaščitna struktura in deli traktorja, na katere je pritrjena, sestavljajo celovito preskusno enoto, v nadaljnjem besedilu: preskusni sklop.

| 3.1.1.3.2 | Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali pa so potrebni za preskus trdnosti.
  Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji za sprejemljivost iz točke 3.1.3. Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne strukture, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih. |
| --- | --- |

3.1.1.3.2

Za statični in dinamični preskus mora biti traktor kot celota (ali preskusni sklop) opremljen z vsemi sestavnimi deli iz serijske proizvodnje, ki lahko vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali pa so potrebni za preskus trdnosti.

Na traktorju (ali preskusnem sklopu) morajo biti vgrajeni tudi sestavni deli, ki lahko povzročijo nevarnost v varnem prostoru, da je mogoče pri njihovem pregledu ugotoviti, ali so izpolnjeni pogoji za sprejemljivost iz točke 3.1.3. Dostaviti je treba vse sestavne dele traktorja ali zaščitne strukture, vključno z deli za zaščito pred vremenskimi vplivi, ali jih opisati na načrtih.

| 3.1.1.3.3 | Za preskuse trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nestrukturne dele, tako da ne morejo prispevati k trdnosti zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.1.1.3.3

Za preskuse trdnosti je treba odstraniti vse plošče in odstranljive nestrukturne dele, tako da ne morejo prispevati k trdnosti zaščitne strukture.

| 3.1.1.3.4 | Širino koloteka je treba nastaviti tako, da pnevmatike ali gosenice pri preskusih trdnosti čim manj podpirajo zaščitno strukturo. Če se ti preskusi opravljajo v skladu s statičnim postopkom, se lahko kolesa ali gosenice odstranijo. |
| --- | --- |

3.1.1.3.4

Širino koloteka je treba nastaviti tako, da pnevmatike ali gosenice pri preskusih trdnosti čim manj podpirajo zaščitno strukturo. Če se ti preskusi opravljajo v skladu s statičnim postopkom, se lahko kolesa ali gosenice odstranijo.

3.1.2   Preskusi

3.1.2.1   Zaporedje preskusov v skladu s statičnim postopkom

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 3.2.1.6 in 3.2.1.7, je:

| (1) | obremenitev strukture od zadaj

  (glej točko 3.2.1.1); |
| --- | --- |

(1)

obremenitev strukture od zadaj

(glej točko 3.2.1.1);

| (2) | tlačni preskus zadaj

  (glej točko 3.2.1.4); |
| --- | --- |

(2)

tlačni preskus zadaj

(glej točko 3.2.1.4);

| (3) | obremenitev strukture od spredaj

  (glej točko 3.2.1.2); |
| --- | --- |

(3)

obremenitev strukture od spredaj

(glej točko 3.2.1.2);

| (4) | obremenitev strukture s strani

  (glej točko 3.2.1.3); |
| --- | --- |

(4)

obremenitev strukture s strani

(glej točko 3.2.1.3);

| (5) | tlačni preskus spredaj

  (glej točko 3.2.1.5). |
| --- | --- |

(5)

tlačni preskus spredaj

(glej točko 3.2.1.5).

3.1.2.2   Splošne zahteve

| 3.1.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

3.1.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 3.1.2.2.2 | Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture. |
| --- | --- |

3.1.2.2.2

Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture.

| 3.1.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

3.1.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 3.1.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

3.1.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 3.1.2.2.5 | Za prvo obremenitev strukture od zadaj se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Obremenitvi s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Obremenitev od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot obremenitev s strani. |
| --- | --- |

3.1.2.2.5

Za prvo obremenitev strukture od zadaj se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Obremenitvi s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Obremenitev od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot obremenitev s strani.

3.1.3   Pogoji za sprejemljivost

3.1.3.1   Šteje se, da zaščitna struktura izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| 3.1.3.1.1 | med statičnim preskušanjem mora biti na točki, ko se doseže zahtevana energija, pri vsakem predpisanem vodoravnem obremenitvenem preskusu ali pri preobremenitvenem preskusu sila večja od 0,8 F; |
| --- | --- |

3.1.3.1.1

med statičnim preskušanjem mora biti na točki, ko se doseže zahtevana energija, pri vsakem predpisanem vodoravnem obremenitvenem preskusu ali pri preobremenitvenem preskusu sila večja od 0,8 F;

| 3.1.3.1.2 | če med preskusom zaradi delovanja tlačne sile nastanejo lomi ali razpoke, je treba takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten tlačni preskus v skladu s točko 3.2.1.7; |
| --- | --- |

3.1.3.1.2

če med preskusom zaradi delovanja tlačne sile nastanejo lomi ali razpoke, je treba takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten tlačni preskus v skladu s točko 3.2.1.7;

| 3.1.3.1.3 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6; |
| --- | --- |

3.1.3.1.3

med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6;

| 3.1.3.1.4 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 3.2.2.2; |
| --- | --- |

3.1.3.1.4

med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 3.2.2.2;

| 3.1.3.1.5 | med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža; |
| --- | --- |

3.1.3.1.5

med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža;

| 3.1.3.1.6 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 3.2.2.3, je manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

3.1.3.1.6

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 3.2.2.3, je manjša od 250 mm.

3.1.3.2   Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne strukture ukleščili, na primer njegovo nogo ali stopalo.

3.1.4   [Se ne uporablja.]

3.1.5   Preskusna naprava in oprema

3.1.5.1   Naprava za statične preskuse

| 3.1.5.1.1 | Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

3.1.5.1.1

Naprava za statične preskuse mora biti oblikovana tako, da omogoča izvajanje pritiskov ali obremenitev na zaščitno strukturo.

| 3.1.5.1.2 | Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer obremenitve in vzdolž nosilca, katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med 250 in 700 mm. Navpična mera čelne ploskve togega nosilca je 150 mm. Robovi nosilca, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm. |
| --- | --- |

3.1.5.1.2

Zagotoviti je treba, da se lahko obremenitev enakomerno porazdeli, in sicer pravokotno na smer obremenitve in vzdolž nosilca, katerega dolžina je eden izmed točnih mnogokratnikov vrednosti 50 mm med 250 in 700 mm. Navpična mera čelne ploskve togega nosilca je 150 mm. Robovi nosilca, ki se dotikajo zaščitne strukture, so zaobljeni s polmerom največ 50 mm.

| 3.1.5.1.3 | Pritisna ploskev je prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne strukture, ko se ta deformira. |
| --- | --- |

3.1.5.1.3

Pritisna ploskev je prilagodljiva vsakemu kotu glede na smer obremenitve, da bi lahko sledila spremembam kotov obremenjene površine zaščitne strukture, ko se ta deformira.

| 3.1.5.1.4 | Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):






  — | na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°, |
| --- | --- | --- |

3.1.5.1.4

Smer obremenitve (navpično in vodoravno odstopanje):

—

na začetku preskusa pri ničelni obremenitvi: ± 2°,

| — | med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša. |
| --- | --- |

—

med preskusom pod obremenitvijo: 10° nad vodoravno ravnino in 20° pod njo. Ta odstopanja morajo biti čim manjša.

| 3.1.5.1.5 | Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas šteje za statično. |
| --- | --- |

3.1.5.1.5

Hitrost deformacije mora biti dovolj majhna, tj. manj kot 5 mm/s, da se lahko obremenitev ves čas šteje za statično.

3.1.5.2   Naprava za merjenje energije, ki jo absorbira zaščitna struktura

| 3.1.5.2.1 | Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna struktura, se začrta krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na strukturo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1

Za določitev energije, ki jo absorbira zaščitna struktura, se začrta krivulja sila/deformacija. Sile in deformacije ni treba meriti na točki, na kateri obremenitev deluje na strukturo, vendar ju je treba meriti sočasno in v isti ravnini.

| 3.1.5.2.2 | Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbirata zaščitna struktura in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2

Točka, od katere se meri deformacija, se izbere tako, da se upošteva samo energija, ki jo absorbirata zaščitna struktura in/ali deformacija nekaterih delov traktorja. Energijo, ki se absorbira pri deformaciji in/ali popuščanju pritrditve traktorja, je treba zanemariti.

3.1.5.3   Način pritrditve traktorja na podlago

| 3.1.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave. |
| --- | --- |

3.1.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih, morajo biti trdno pritrjene na togo podlago blizu preskusne naprave.

| 3.1.5.3.2 | Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, jeklenice, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.
  Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upoštevajo pri začrtanju krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem. |
| --- | --- |

3.1.5.3.2

Traktor mora biti na tirnice pritrjen s kakršnimi koli ustreznimi sredstvi (plošče, zagozde, jeklenice, opore itd.), da se med preskusi ne more premikati. Ta zahteva se med preskusom preveri z običajnimi napravami za merjenje dolžine.

Če se traktor premakne, se ponovi celoten preskus, razen če je sistem za merjenje deformacij, ki se upoštevajo pri začrtanju krivulje sila/deformacija, povezan s traktorjem.

3.1.5.4   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 7.3, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno strukturo prek togega jarma, širokega približno 250 mm in povezanega z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja je treba namestiti primerne podstavke, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

3.1.5.5   Druge merilne naprave

Potrebne so tudi naslednje merilne naprave:

| 3.1.5.5.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.4); |
| --- | --- |

3.1.5.5.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.4);

| 3.1.5.5.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (točka 3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.5.5.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (točka 3.2.2.2).

3.2   Statični preskusni postopek

3.2.1   Obremenitveni in tlačni preskusi

3.2.1.1   Obremenitev od zadaj

| 3.2.1.1.1 | Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja.
  Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Navpična ravnina, na kateri se izvede obremenitev, je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1

Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja.

Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Navpična ravnina, na kateri se izvede obremenitev, je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 3.2.1.1.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.1.1.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:



  ali |
| --- | --- |

3.2.1.1.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

ali

Formula

| 3.2.1.1.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj izbrani oziroma spodnji formuli: |
| --- | --- |

3.2.1.1.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj izbrani oziroma spodnji formuli:

Formula

3.2.1.2   Obremenitev od spredaj

| 3.2.1.2.1 | Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Točka obremenitve je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

3.2.1.2.1

Obremenitev se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Točka obremenitve je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči obremenitev na ta del, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 3.2.1.2.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.2.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.1.2.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

| 3.2.1.2.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se prav tako uporablja zgoraj navedena formula; |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se prav tako uporablja zgoraj navedena formula;

| — | za druge tipe zaščitnih struktur se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodaj izbrani formuli:



  ali |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih struktur se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po zgornji oziroma spodaj izbrani formuli:

Formula

ali

Formula

3.2.1.3   Obremenitev s strani

| 3.2.1.3.1 | Obremenitev s strani se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer je sedež vzdolžno nastavljen v sredinski položaj. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob. |
| --- | --- |

3.2.1.3.1

Obremenitev s strani se izvede vodoravno na navpični ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino traktorja in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer je sedež vzdolžno nastavljen v sredinski položaj. Točka obremenitve je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob.

| 3.2.1.3.2 | Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2

Preskusni sklop se pritrdi na podlago, kot je opisano v točki 3.1.6.3.

| 3.2.1.3.3 | Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj: |
| --- | --- |

3.2.1.3.3

Energija, ki jo med preskusom absorbira zaščitna struktura, znaša najmanj:

Formula

| 3.2.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka obremenitve na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka skozi središče odseka, ki povezuje obe indeksni točki sedeža, opredeljeni glede na različna položaja sedeža. Pri zaščitnih strukturah z dvema stebroma se obremenitev izvede na enem od njiju. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka obremenitve na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka skozi središče odseka, ki povezuje obe indeksni točki sedeža, opredeljeni glede na različna položaja sedeža. Pri zaščitnih strukturah z dvema stebroma se obremenitev izvede na enem od njiju.

| 3.2.1.3.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan), pri katerih je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po spodnjih formulah:



  ali |
| --- | --- |

3.2.1.3.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan), pri katerih je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se kot energija upošteva višja izmed vrednosti po spodnjih formulah:

Formula

ali

Formula

3.2.1.4   Tlačni preskus zadaj

Jarem se namesti preko zadnjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, rezultanta tlačnih sil pa je na srednji ravnini traktorja. Sproži se delovanje sile Fv, pri čemer je:

Formula

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

Če zadnji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti zadnji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Spet se sproži delovanje tlačne sile Fv.

3.2.1.5   Tlačni preskus spredaj

Jarem se namesti preko sprednjih najvišjih strukturnih delov zaščitne strukture, rezultanta tlačnih sil pa je na srednji ravnini traktorja. Sproži se delovanje sile Fv, pri čemer je:

Formula

Sila Fv deluje še pet sekund po tem, ko vizualno ni več mogoče zaznati nobenega gibanja zaščitne strukture.

Če sprednji del strehe zaščitne strukture ne prenese celotne tlačne obremenitve, sila deluje, dokler se streha ne ukrivi do stopnje, ko se ujema z ravnino, ki povezuje zgornji del zaščitne strukture in tisti sprednji del traktorja, ki lahko podpre traktor, če se ta prevrne.

Nato se delovanje sile prekine, pritisni jarem pa se premesti nad tisti del zaščitne strukture, ki bi podpiral traktor, če bi se prevrnil na streho. Spet se sproži delovanje tlačne sile Fv.

3.2.1.6   Dodatni preobremenitveni preskus (slike 7.5 do 7.7)

Preobremenitveni preskus se opravi vedno, kadar se sila zmanjša za več kot 3 % pri zadnjih 5 % deformacije, ki nastane, ko struktura absorbira zahtevano energijo (glej sliko 7.6).

Preobremenitveni preskus vključuje postopno povečevanje vodoravne obremenitve s 5-odstotnimi povečanji prvotne zahtevane energije do največ 20 % dodane energije (glej sliko 7.7).

Preobremenitveni preskus je uspešen, če se po vsakem povečanju zahtevane energije za 5, 10 ali 15 % sila zmanjša za manj kot 3 % na posamezno 5-odstotno povečanje in ostane večja od 0,8 Fmax.

Preobremenitveni preskus je uspešen, če sila po tem, ko je zaščitna struktura absorbirala 20 % dodane energije, presega 0,8 Fmax.

Med prebremenitvenim preskusom so dovoljeni dodatni lomi ali razpoke v strukturi in/ali prodori v varni prostor ali njegova nezaščita zaradi elastične deformacije. Vendar po prekinitvi obremenitve zaščitna struktura ne sega v varni prostor, ki je popolnoma zaščiten.

3.2.1.7   Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče šteti za zanemarljive, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben tlačni preskus, vendar s silo 1,2 Fv.

3.2.2   Potrebne meritve

3.2.2.1   Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi strukturni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se prezrejo majhne razpoke na nepomembnih delih.

3.2.2.2   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se zaščitna struktura pregleda, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture pri prevrnitvi, če bi kateri koli njegov del prišel v stik s talno ravnino, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere je bil izveden udar. Za to se upoštevajo najmanjše sprednje in zadnje pnevmatike ter najmanjša nastavitev koloteka, kot jih je določil proizvajalec.

3.2.2.3   Elastična deformacija pri stranski obremenitvi

Elastična deformacija se meri (810 + av
  ) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, na kateri se izvede obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli preskusna naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 7.4.

3.2.2.4   Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

3.3   Razširitev na druge modele traktorjev

3.3.1   [Se ne uporablja.]

3.3.2   Tehnična razširitev

Ko se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na traktor pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v primerih, navedenih v nadaljevanju.

3.3.2.1   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Obremenitvenih in tlačnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.3.2.1.1 do 3.3.2.1.5:

| 3.3.2.1.1 | struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- |

3.3.2.1.1

struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.3.2.1.2 | zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %. Ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave koles z gosenicami na istem traktorju; |
| --- | --- |

3.3.2.1.2

zahtevana energija ne presega energije, izračunane za prvotni preskus, za več kot 5 %. Ta 5-odstotna meja se uporablja tudi za razširitve v primeru zamenjave koles z gosenicami na istem traktorju;

| 3.3.2.1.3 | način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.3.2.1.3

način pritrditve in sestavni deli traktorja, na katere se struktura pritrjuje, so popolnoma enaki;

| 3.3.2.1.4 | vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.3.2.1.4

vsi sestavni deli, kot so blatniki in pokrov motorja, ki lahko podpirajo zaščitno strukturo, so popolnoma enaki;

| 3.3.2.1.5 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)). |
| --- | --- |

3.3.2.1.5

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)).

3.3.2.2   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.3.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

| 3.3.2.2.1 | spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture); |
| --- | --- |

3.3.2.2.1

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture);

| 3.3.2.2.2 | spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.
  Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:






  3.3.2.2.2.1 | brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2

spremembe, ki lahko vplivajo na rezultate prvotnega preskusa, vendar ne postavljajo pod vprašaj sprejemljivosti zaščitne strukture (na primer sprememba strukturnega sestavnega dela, sprememba načina pritrjevanja zaščitne strukture na traktor). Izvede se lahko validacijski preskus, rezultati preskusa pa se navedejo v poročilu o razširitvi.

Za to vrsto razširitve veljajo naslednje omejitve:

3.3.2.2.2.1

brez validacijskega preskusa se lahko sprejme največ pet razširitev;

| 3.3.2.2.2.2 | rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter:






  — | če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu (v primeru dinamičnih preskusov); |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2.2

rezultati validacijskega preskusa se sprejmejo za razširitev, če so izpolnjeni vsi pogoji za sprejemljivost iz te priloge ter:

—

če deformacija, izmerjena po vsakem udarnem preskusu, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, izmerjene po vsakem udarnem preskusu in navedene v prvotnem poročilu o preskusu (v primeru dinamičnih preskusov);

| — | če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(3), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu (v primeru statičnih preskusov); |
| --- | --- |

—

če sila, ki je bila izmerjena, ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od sile, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu, in deformacija, ki je bila izmerjena(3), ko je bila dosežena zahtevana raven energije v različnih vodoravnih obremenitvenih preskusih, ne odstopa za več kot ± 7 % od deformacije, ki je bila izmerjena, ko je bila zahtevana energija dosežena v prvotnem preskusu (v primeru statičnih preskusov);

| 3.3.2.2.2.3 | v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi; |
| --- | --- |

3.3.2.2.2.3

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture, vendar se lahko v enem poročilu o razširitvi sprejme le en validacijski preskus. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi;

| 3.3.2.2.3 | povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.3.2.2.2.2). |
| --- | --- |

3.3.2.2.3

povečanje referenčne mase, ki jo proizvajalec določi za že preskušeno zaščitno strukturo. Če želi proizvajalec obdržati isto homologacijsko številko, se lahko poročilo o razširitvi izda po izvedbi validacijskega preskusa (v tem primeru se ne uporabljajo omejitve ± 7 % iz točke 3.3.2.2.2.2).

3.4   [Se ne uporablja.]

3.5   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

3.5.1   Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.5.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

3.5.2.1   vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi;

3.5.2.2   vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.5.2.3;

3.5.2.3   jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 7.1. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti udarom pri nizki temperaturi;

3.5.2.4   velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo ni manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 7.1, ki jo material omogoča;

3.5.2.5   Charpyjevi udarni preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 7.1;

Preglednica 7.1

Najmanjše energije udara pri Charpyjevem udarnem preskusu z V zarezo

| Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | (J) | (J) (2) |
| 10 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

(J)

(J) (2)

10 10 × 10 (1)

11

27,5

10 10 × 9

10

25

10 10 × 8

9,5

24

10 10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 10 × 7

9

22,5

10 10 × 6,7

8,5

21

10 10 × 6

8

20

10 10 × 5 (1)

7,5

19

10 10 × 4

7

17,5

10 10 × 3,5

6

15

10 10 × 3

6

15

10 10 × 2,5 (1)

5,5

14

3.5.2.6   druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003;

3.5.2.7   vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

3.6   [Se ne uporablja.]

Slika 7.1

Varni prostor

Mere so v mm.

| Slika 7.1.a


  Pogled s strani,


  prerez v referenčni ravnini Slika 7.1.b | Slika 7.1.a


  Pogled od zadaj |
| --- | --- |

Slika 7.1.a

Pogled s strani,

prerez v referenčni ravnini Slika 7.1.b

Image

Slika 7.1.a

Pogled od zadaj

Image

Slika 7.1.c

Pogled od zgoraj

Image

1– Indeksna točka sedeža

2– Referenčna ravnina

Slika 7.2.a

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim položajem sedeža:

Image

Slika 7.2.b

Varni prostor pri traktorjih z obrnljivim položajem sedeža:

Image

Slika 7.3

Primer naprave za tlačni preskus na traktorju

Image

Slika 7.4

Primer preskusne naprave za merjenje elastične deformacije

Image

1– Trajna deformacija

2– Elastična deformacija

3– Skupna deformacija (seštevek trajne in elastične deformacije)

Slika 7.5

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus ni potreben.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus ni potreben, ker je Fa ≤ 1,03 F'.

Slika 7.6

Krivulja sila/deformacija

Potreben je preobremenitveni preskus.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

3.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, ker je Fb > 0,97 F' in Fb > 0,8 Fmax.

Slika 7.7

Krivulja sila/deformacija

Preobremenitveni preskus je treba nadaljevati.

Image

Opombe:

| 1. | Fa se določi glede na 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa se določi glede na 0,95 D'.

| 2. | Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Preobremenitveni preskus je potreben, ker je Fa > 1,03 F'.

| 3. | Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F', zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 4. | Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

4.

Fc < 0,97 Fb, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 5. | Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev. |
| --- | --- |

5.

Fd < 0,97 Fc, zato je potrebna dodatna preobremenitev.

| 6. | Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

6.

Rezultati preobremenitvenega preskusa so zadovoljivi, če je Fe > 0,8 Fmax.

| 7. | Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

7.

Preskus ni uspešen, ko se obremenitev zmanjša pod 0,8 Fmax.

B2.   NADOMESTNI DINAMIČNI PRESKUSNI POSTOPEK

V tem oddelku je določen dinamični preskusni postopek, ki se lahko uporabi namesto statičnega preskusnega postopka iz oddelka B1.

4.   Pravila in smernice

4.1   Pogoji za preskušanje trdnosti zaščitnih struktur in njihove pritrditve na traktorje

4.1.1   Splošne zahteve

Glej zahteve, navedene za statično preskušanje v oddelku B1.

4.1.2   Preskusi

4.1.2.1   Zaporedje preskusov v skladu z dinamičnim postopkom

Zaporedje preskusov, ki ne vpliva na dodatne preskuse iz točk 4.2.1.6 in 4.2.1.7, je:

| (1) | udar strukture od zadaj

  (glej točko 4.2.1.1); |
| --- | --- |

(1)

udar strukture od zadaj

(glej točko 4.2.1.1);

| (2) | tlačni preskus zadaj

  (glej točko 4.2.1.4); |
| --- | --- |

(2)

tlačni preskus zadaj

(glej točko 4.2.1.4);

| (3) | udar strukture od spredaj

  (glej točko 4.2.1.2); |
| --- | --- |

(3)

udar strukture od spredaj

(glej točko 4.2.1.2);

| (4) | udar strukture s strani

  (glej točko 4.2.1.3); |
| --- | --- |

(4)

udar strukture s strani

(glej točko 4.2.1.3);

| (5) | tlačni preskus spredaj

  (glej točko 4.2.1.5). |
| --- | --- |

(5)

tlačni preskus spredaj

(glej točko 4.2.1.5).

4.1.2.2   Splošne zahteve

| 4.1.2.2.1 | Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1

Če se med preskusom kateri koli del opreme za pritrjevanje traktorja strga, zlomi ali premakne, se preskus ponovi.

| 4.1.2.2.2 | Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture. |
| --- | --- |

4.1.2.2.2

Med preskusi niso dovoljena popravila ali nastavitve traktorja ali zaščitne strukture.

| 4.1.2.2.3 | Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene. |
| --- | --- |

4.1.2.2.3

Menjalnik traktorja je med preskusi v praznem teku, zavore pa so sproščene.

| 4.1.2.2.4 | Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira. |
| --- | --- |

4.1.2.2.4

Če je traktor opremljen s sistemom vzmetenja med ohišjem traktorja in kolesi, se ta med preskusom blokira.

| 4.1.2.2.5 | Za prvi udar strukture, tj. od zadaj, se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza udarov ali obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Udara s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Udar od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot udar s strani. |
| --- | --- |

4.1.2.2.5

Za prvi udar strukture, tj. od zadaj, se izbere tista stran, na kateri bo po mnenju preskuševalnih organov izvedba niza udarov ali obremenitev privedla do najneugodnejših okoliščin za strukturo. Udara s strani in od zadaj se izvedeta na obeh straneh vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture. Udar od spredaj se izvede na isti strani vzdolžne srednje ravnine zaščitne strukture kot udar s strani.

4.1.3   Pogoji za sprejemljivost

4.1.3.1   Šteje se, da zaščitna struktura izpolnjuje zahteve glede trdnosti, če izpolnjuje naslednje pogoje:

| 4.1.3.1.1 | po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok, kot je opredeljeno v točki 4.2.1.2.1. Če med preskusom nastanejo večji lomi ali razpoke, je treba takoj po preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten udarni ali tlačni preskus v skladu s točko 4.2.1.6 ali 4.2.1.7; |
| --- | --- |

4.1.3.1.1

po vsakem preskusu na njej ni nobenih lomov ali razpok, kot je opredeljeno v točki 4.2.1.2.1. Če med preskusom nastanejo večji lomi ali razpoke, je treba takoj po preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opraviti dodaten udarni ali tlačni preskus v skladu s točko 4.2.1.6 ali 4.2.1.7;

| 4.1.3.1.2 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6; |
| --- | --- |

4.1.3.1.2

med preskusi, razen med preobremenitvenim, ne sme noben del zaščitne strukture prodreti v varni prostor, kot je opredeljen v točki 1.6;

| 4.1.3.1.3 | med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 4.2.2.2; |
| --- | --- |

4.1.3.1.3

med preskusi, razen med preobremenitvenim, struktura ščiti vse dele varnega prostora v skladu s točko 4.2.2.2;

| 4.1.3.1.4 | med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža; |
| --- | --- |

4.1.3.1.4

med preskusi zaščitna struktura ne sme pritiskati na strukturo sedeža;

| 4.1.3.1.5 | elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 4.2.2.3, je manjša od 250 mm. |
| --- | --- |

4.1.3.1.5

elastična deformacija, izmerjena v skladu s točko 4.2.2.3, je manjša od 250 mm.

4.1.3.2   Prepovedana je dodatna oprema, ki ogroža voznikovo varnost. Prepovedani so vsi štrleči deli ali oprema, ki bi pri prevrnitvi traktorja lahko poškodovali voznika, ali kakršna koli oprema ali deli, ki bi ga lahko zaradi deformacije zaščitne strukture ukleščili, na primer njegovo nogo ali stopalo.

4.1.4   [Se ne uporablja.]

4.1.5   Naprava in oprema za dinamične preskuse

4.1.5.1   Nihalno udarno telo

| 4.1.5.1.1 | Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali jeklenicama obešeno na tečajih vsaj 6 m nad tlemi. Zagotoviti je treba sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali jeklenicami. |
| --- | --- |

4.1.5.1.1

Udarno telo, ki deluje kot nihalo, mora biti z verigama ali jeklenicama obešeno na tečajih vsaj 6 m nad tlemi. Zagotoviti je treba sredstva za ločeno prilagajanje višine obešenega udarnega telesa ter kota med udarnim telesom in nosilnimi verigami ali jeklenicami.

| 4.1.5.1.2 | Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali jeklenic, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 7.18). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda. |
| --- | --- |

4.1.5.1.2

Masa nihalnega udarnega telesa mora biti 2 000 ± 20 kg brez mase verig ali jeklenic, katerih masa ne sme presegati 100 kg. Dolžina stranic udarne ploskve mora biti 680 ± 20 mm (glej sliko 7.18). Udarno telo mora biti napolnjeno tako, da je položaj njegovega težišča nespremenljiv in se ujema z geometrijskim središčem paralelepipeda.

| 4.1.5.1.3 | Paralelepiped mora biti povezan s sistemom, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro sprostitev, zasnovanim in nameščenim tako, da se lahko nihalno udarno telo sprosti, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihalnega udarnega telesa. |
| --- | --- |

4.1.5.1.3

Paralelepiped mora biti povezan s sistemom, ki ga potegne nazaj z mehanizmom za hitro sprostitev, zasnovanim in nameščenim tako, da se lahko nihalno udarno telo sprosti, ne da bi paralelepiped zanihal okrog svoje vodoravne osi, ki je pravokotna na nihalno ravnino nihalnega udarnega telesa.

4.1.5.2   Pritrditev nihalnega udarnega telesa

Tečaji nihalnega udarnega telesa morajo biti trdno pritrjeni, tako da njihov premik v kateri koli smeri ne presega 1 % višine pada.

4.1.5.3   Pritrdilne vrvi

| 4.1.5.3.1 | Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 7.19, 7.20 in 7.21), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalnim udarnim telesom. |
| --- | --- |

4.1.5.3.1

Tirnice za pritrditev, ki imajo predpisan razmik in zajemajo ustrezno območje za pritrditev traktorja v vseh prikazanih primerih (glej slike 7.19, 7.20 in 7.21), morajo biti trdno pritrjene na togo podlago pod nihalnim udarnim telesom.

| 4.1.5.3.2 | Traktor se pritrdi na tirnice z jeklenico okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 x 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost jeklenic mora znašati 1 770 MPa. |
| --- | --- |

4.1.5.3.2

Traktor se pritrdi na tirnice z jeklenico okroglega spleta z vlaknenim jedrom zgradbe 6 x 19 po standardu ISO 2408:2004 in nazivnim premerom 13 mm. Skrajna natezna trdnost jeklenic mora znašati 1 770 MPa.

| 4.1.5.3.3 | Pri zgibno krmiljenih traktorjih se osrednji zgib traktorja za vse preskuse podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se ta zgib podpre tudi na strani, ki je nasprotna strani udara. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa ali gosenice poravnani, če to olajša ustrezno pritrditev jeklenic. |
| --- | --- |

4.1.5.3.3

Pri zgibno krmiljenih traktorjih se osrednji zgib traktorja za vse preskuse podpre in ustrezno pritrdi. Pri udarnih preskusih s strani se ta zgib podpre tudi na strani, ki je nasprotna strani udara. Ni nujno, da so sprednja in zadnja kolesa ali gosenice poravnani, če to olajša ustrezno pritrditev jeklenic.

4.1.5.4   Podpora koles in tram

| 4.1.5.4.1 | Pri udarnih preskusih se za podporo koles uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 7.19, 7.20 in 7.21). |
| --- | --- |

4.1.5.4.1

Pri udarnih preskusih se za podporo koles uporabi tram iz mehkega lesa v velikosti 150 × 150 mm (glej slike 7.19, 7.20 in 7.21).

| 4.1.5.4.2 | Pri udarnem preskusu s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla in opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani udara (glej sliko 7.21). |
| --- | --- |

4.1.5.4.2

Pri udarnem preskusu s strani se tram iz mehkega lesa pritrdi na tla in opre ob kolesni obroč na strani, ki je nasprotna strani udara (glej sliko 7.21).

4.1.5.5   Podporni drogovi in pritrdilne vrvi za zgibno krmiljene traktorje

| 4.1.5.5.1 | Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotoviti, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna struktura, enako nepremičen kot pri nezgibnem traktorju. |
| --- | --- |

4.1.5.5.1

Za zgibno krmiljene traktorje se uporabijo dodatni podporni drogovi in pritrdilne vrvi. Njihov namen je zagotoviti, da je del traktorja, na katerega je pritrjena zaščitna struktura, enako nepremičen kot pri nezgibnem traktorju.

| 4.1.5.5.2 | Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 4.2.1. |
| --- | --- |

4.1.5.5.2

Dodatne posebne podrobnosti za udarne in tlačne preskuse so navedene v točki 4.2.1.

4.1.5.6   Tlak v pnevmatikah in njihova stisnjenost

| 4.1.5.6.1 | Pnevmatike traktorja ne smejo vsebovati tekočin za obtežitev, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih je proizvajalec traktorja določil za delo na polju. |
| --- | --- |

4.1.5.6.1

Pnevmatike traktorja ne smejo vsebovati tekočin za obtežitev, tlak v njih pa mora ustrezati vrednostim, ki jih je proizvajalec traktorja določil za delo na polju.

| 4.1.5.6.2 | Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru napnejo toliko, da se pnevmatike stisnejo za 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred napetjem. |
| --- | --- |

4.1.5.6.2

Pritrdilne vrvi se v vsakem posameznem primeru napnejo toliko, da se pnevmatike stisnejo za 12 % višine bočne stene pnevmatike (razdalja med tlemi in najnižjo točko na kolesnem obroču) pred napetjem.

4.1.5.7   Naprava za tlačni preskus

Naprava, ki je prikazana na sliki 7.3, je sposobna ustvarjati silo, ki deluje navzdol na zaščitno strukturo prek togega jarma, širokega približno 250 mm in povezanega z mehanizmom za ustvarjanje obremenitve prek kardanskih zgibov. Pod osi traktorja se namestijo primerni podstavki, da se tlačna sila ne prenaša na pnevmatike traktorja.

4.1.5.8   Merilne naprave

Potrebne so naslednje merilne naprave:

| 4.1.5.8.1 | naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.4); |
| --- | --- |

4.1.5.8.1

naprava za merjenje elastične deformacije (razlika med največjo trenutno in trajno deformacijo, glej sliko 7.4);

| 4.1.5.8.2 | naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (glej točko 4.2.2.2). |
| --- | --- |

4.1.5.8.2

naprava za preverjanje, ali zaščitna struktura ni prodrla v varni prostor in ali je ta med preskusom ostal v okviru zaščite strukture (glej točko 4.2.2.2).

4.2   Dinamični preskusni postopek

4.2.1   Udarni in tlačni preskusi

4.2.1.1   Udar od zadaj

| 4.2.1.1.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.
  Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

4.2.1.1.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.

Višina obešenega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne nazaj, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 4.2.1.1.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.19. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.
  Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.1.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se pred zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

4.2.1.1.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.19. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.

Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.1.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se pred zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla.

| 4.2.1.1.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.2.1.1.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.2.1.1.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul:



  ali



  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

4.2.1.1.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul:

Formula

ali

Formula

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

| 4.2.1.1.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po eni od zgornjih oziroma eni od spodnjih formul:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.2.1.1.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po eni od zgornjih oziroma eni od spodnjih formul:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

4.2.1.2.   Udar od spredaj

| 4.2.1.2.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.
  Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.
  Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.
  Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture. |
| --- | --- |

4.2.1.2.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice z navpično ravnino A oklepajo kot, ki znaša M/100, vendar največ 20°, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa večji kot z navpičnico. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ostanejo pod zgoraj opredeljenim kotom.

Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok pri vožnji naprej, običajno je to zgornji rob. Lega težišča udarnega telesa je na šestini širine zgornjega roba zaščitne strukture navznoter od navpične ravnine, ki je vzporedna s srednjo ravnino traktorja in se dotika skrajnega zgornjega zunanjega roba zaščitne strukture.

Če je zaščitna struktura na tej točki ukrivljena ali izbočena, se dodatno podloži z zagozdami, da se omogoči izvedba udara na tem delu, pri čemer pa se s tem ne poveča trdnost strukture.

| 4.2.1.2.2 | Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.20. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.
  Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.1.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se za zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. |
| --- | --- |

4.2.1.2.2

Traktor mora biti pritrjen na tla s štirimi jeklenicami, to je s po eno na vsaki strani obeh osi, kot je prikazano na sliki 7.20. Razmik med sprednjo in zadnjo točko za pritrditev vrvi mora biti tak, da jeklenica s tlemi oklepa kot, manjši od 30°. Poleg tega mora biti pritrditev na zadnji strani taka, da je točka konvergence obeh jeklenic na navpični ravnini, po kateri se giblje težišče nihalnega udarnega telesa.

Jeklenice je treba napeti, tako da je stisnjenost pnevmatik tolikšna, kot je določeno v točki 4.1.5.6.2. Ko so jeklenice napete, se za zadnja kolesa tesno obnje namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla.

| 4.2.1.2.3 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.2.1.2.3

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega osrednji zgib podpre z lesenim podstavkom, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in se trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.2.1.2.4 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.
  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

4.2.1.2.4

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

| 4.2.1.2.5 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se uporablja zgoraj navedena formula; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.5

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se uporablja zgoraj navedena formula;

| — | za druge tipe zaščitnih struktur se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj uporabljeni in spodaj izbrani formuli:



  ali



  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih struktur se kot višina upošteva višja izmed vrednosti po zgoraj uporabljeni in spodaj izbrani formuli:

Formula

ali

Formula

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

4.2.1.3   Udar s strani

| 4.2.1.3.1 | Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice navpične, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa z navpičnico kot, manjši od 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ob udaru ostanejo navpične. |
| --- | --- |

4.2.1.3.1

Traktor se glede na nihalno udarno telo postavi tako, da to udari v zaščitno strukturo, ko so udarna ploskev telesa in nosilne verige ali jeklenice navpične, razen če med deformacijo zaščitna struktura na točki udara oklepa z navpičnico kot, manjši od 20°. V tem primeru se udarna ploskev telesa naravna z dodatnimi nosilnimi vezmi, da je vzporedna z zaščitno strukturo na točki udara v trenutku največje deformacije, pri čemer nosilne verige ali jeklenice ob udaru ostanejo navpične.

| 4.2.1.3.2 | Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara. |
| --- | --- |

4.2.1.3.2

Višina obešenega nihalnega udarnega telesa se prilagodi in sprejmejo se potrebni ukrepi, da se udarno telo ne bi zavrtelo okoli točke udara.

| 4.2.1.3.3 | Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob. Razen če je gotovo, da bo ob tla prvi udaril drug del tega roba, je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer je sedež vzdolžno nastavljen v sredinski položaj. |
| --- | --- |

4.2.1.3.3

Točka udara je tisti del zaščitne strukture, ki bo verjetno prvi udaril ob tla, če se traktor prevrne na bok, običajno je to zgornji rob. Razen če je gotovo, da bo ob tla prvi udaril drug del tega roba, je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka 60 mm pred indeksno točko sedeža, pri čemer je sedež vzdolžno nastavljen v sredinski položaj.

| 4.2.1.3.4 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka skozi središče odseka, ki povezuje obe indeksni točki sedeža, opredeljeni glede na različna položaja sedeža. Pri zaščitnih strukturah z dvema stebroma se udar izvede na enem od njiju. |
| --- | --- |

4.2.1.3.4

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan) je točka udara na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino in poteka skozi središče odseka, ki povezuje obe indeksni točki sedeža, opredeljeni glede na različna položaja sedeža. Pri zaščitnih strukturah z dvema stebroma se udar izvede na enem od njiju.

| 4.2.1.3.5 | Kolesa traktorja morajo biti na strani, na kateri bo izveden udar, pritrjena na tla z jeklenicami, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Jeklenice je treba napeti, tako da stisnjenost pnevmatik ustreza vrednostim iz točke 4.1.5.6.2.
  Ko so jeklenice napete, se na strani, ki je nasprotna strani udara, na tla tesno ob kolesa namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Nato se ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki je nasprotna strani udara, v skladu s sliko 7.21 nasloni podporni drog, ki se tesno pritisne ob obroč, nato pa pritrdi na tla. Dolžina podpornega droga je tolikšna, da drog, ko je nameščen ob obroč, s tlemi oklepa kot 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani tako, kot je natančno prikazano na sliki 7.21. |
| --- | --- |

4.2.1.3.5

Kolesa traktorja morajo biti na strani, na kateri bo izveden udar, pritrjena na tla z jeklenicami, ki potekajo prek ustreznih koncev sprednje in zadnje osi. Jeklenice je treba napeti, tako da stisnjenost pnevmatik ustreza vrednostim iz točke 4.1.5.6.2.

Ko so jeklenice napete, se na strani, ki je nasprotna strani udara, na tla tesno ob kolesa namesti podporni tram, ki se nato pritrdi na tla. Lahko se zgodi, da je treba uporabiti dva trama ali zagozdi, če zunanji strani sprednjih in zadnjih pnevmatik nista na isti navpični ravnini. Nato se ob kolesni obroč najbolj obremenjenega kolesa na strani, ki je nasprotna strani udara, v skladu s sliko 7.21 nasloni podporni drog, ki se tesno pritisne ob obroč, nato pa pritrdi na tla. Dolžina podpornega droga je tolikšna, da drog, ko je nameščen ob obroč, s tlemi oklepa kot 30 ± 3°. Poleg tega je njegova debelina, če je to mogoče, 20- do 25-krat manjša od njegove dolžine in 2- do 3-krat manjša od njegove širine. Drogovi so na obeh koncih oblikovani tako, kot je natančno prikazano na sliki 7.21.

| 4.2.1.3.6 | Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega pod osrednji zgib v podporo namesti lesen podstavek, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in navedeni zgib se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 4.2.1.3.5. Zgib se nato trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi. |
| --- | --- |

4.2.1.3.6

Če gre za zgibno krmiljeni traktor, se poleg tega pod osrednji zgib v podporo namesti lesen podstavek, ki meri najmanj 100 x 100 mm, in navedeni zgib se s strani podpre z napravo, podobno drogu, ki je nameščen tesno ob zadnje kolo, kot je opredeljeno v točki 4.2.1.3.5. Zgib se nato trdno pritrdi na tla s pritrdilnimi vrvmi.

| 4.2.1.3.7 | Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.2.1.3.7

Nihalno udarno telo se potegne nazaj, tako da je višina njegovega težišča nad točko udara tolikšna, kot se izračuna z eno od naslednjih formul, ki se izbere glede na referenčno maso preskušanega preskusnega sklopa:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

| 4.2.1.3.8 | Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):






  — | če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se kot višina izbere višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.8

Pri traktorjih z obrnljivim vozniškim mestom (obrnljiva sedež in volan):

—

če je zaščitna struktura zadaj nameščeni zaščitni lok z dvema stebroma, se kot višina izbere višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg;

| — | za druge tipe zaščitnih struktur se kot višina izbere višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:



  za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;



  za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.
  Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo. |
| --- | --- |

—

za druge tipe zaščitnih struktur se kot višina izbere višja izmed vrednosti po formulah, uporabljenih zgoraj in spodaj:

Formula

za traktor z referenčno maso, manjšo od 2 000 kg;

Formula

za traktor z referenčno maso, večjo od 2 000 kg.

Nato se nihalno udarno telo sprosti, da udari v zaščitno strukturo.

4.2.1.4   Tlačni preskus zadaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.2.1.4 oddelka B1 te priloge.

4.2.1.5   Tlačni preskus spredaj

Vse določbe so enake kot v točki 3.2.1.5 oddelka B1 te priloge.

4.2.1.6   Dodatni udarni preskusi

Če se med udarnim preskusom pojavijo lomi ali razpoke, ki jih ni mogoče šteti za zanemarljive, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben preskus, le da se uporabi višina pada:

Formula

pri čemer je „a“ razmerje med trajno deformacijo (Dp) in elastično deformacijo (De):

Formula

izmerjeno na točki udara. Dodatna trajna deformacija, ki nastane ob drugem udaru, ne presega 30 % trajne deformacije, nastale ob prvem udaru.

Da bi bilo mogoče opraviti dodatni preskus, je treba elastično deformacijo izmeriti pri vseh udarnih preskusih.

4.2.1.7   Dodatni tlačni preskusi

Če se med tlačnim preskusom pojavijo večji lomi ali razpoke, se takoj po tlačnem preskusu, med katerim so nastali ti lomi ali razpoke, opravi drug, podoben tlačni preskus, vendar s silo 1,2 Fv.

4.2.2   Potrebne meritve

4.2.2.1   Lomi in razpoke

Po vsakem preskusu se vsi strukturni deli, spoji in pritrdilni elementi pregledajo za lome ali razpoke, pri čemer se prezrejo majhne razpoke na nepomembnih delih.

Prezrejo se tudi vse razpoke, ki jih povzročijo robovi nihalnega udarnega telesa.

4.2.2.2   Prodor v varni prostor

Med vsakim preskusom se zaščitna struktura pregleda, da se ugotovi, ali je kateri njen del prodrl v varni prostor okoli vozniškega sedeža, kot je opredeljen v točki 1.6.

Poleg tega varni prostor ne sme biti zunaj zaščite zaščitne strukture. V ta namen se šteje, da je varni prostor zunaj zaščite zaščitne strukture, če bi kateri koli njegov del prišel v stik z ravnimi tlemi, če bi se traktor prevrnil v smer, iz katere med preskusom deluje obremenitev. Za oceno tega se uporabijo najmanjše sprednje in zadnje pnevmatike ter najmanjša nastavitev širine koloteka, kot jih je določil proizvajalec.

4.2.2.3   Elastična deformacija (pri udaru s strani)

Elastična deformacija se meri (810 + av) mm nad indeksno točko sedeža na navpični ravnini, na kateri se izvede obremenitev. Za to meritev se lahko uporabi kakršna koli preskusna naprava, podobna napravi, prikazani na sliki 7.4.

4.2.2.4   Trajna deformacija

Po končnem tlačnem preskusu se evidentira trajna deformacija zaščitne strukture. V ta namen se pred začetkom preskusa evidentira položaj glavnih strukturnih delov zaščitne strukture pri prevrnitvi glede na indeksno točko sedeža.

4.3   Razširitev na druge modele traktorjev

Vse določbe so enake kot v točki 3.3 oddelka B1 te priloge.

4.4   [Se ne uporablja.]

4.5   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

Vse določbe so enake kot v točki 3.5 oddelka B1 te priloge.

Slika 7.18

Nihalno udarno telo in njegove nosilne verige ali jeklenice

Image

Slika 7.19

Primer pritrditve traktorja (udar od zadaj)

Image

Slika 7.20

Primer pritrditve traktorja (udar od spredaj)

Image

Slika 7.21

Primer pritrditve traktorja (udar s strani)

Image

Pojasnila k Prilogi X

| (1) | Razen kar zadeva oštevilčenje oddelka B2, ki je bilo usklajeno s celotno prilogo, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zadaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje, kodeks OECD št. 7, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Razen kar zadeva oštevilčenje oddelka B2, ki je bilo usklajeno s celotno prilogo, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku B, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zadaj nameščenih zaščitnih struktur pri prevrnitvi za kmetijske in gozdarske kolesne ozkokolotečne traktorje, kodeks OECD št. 7, izdaja 2015 iz julija 2014.

| (2) | Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353:1995 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj. |
| --- | --- |

(2)

Uporabniki morajo upoštevati, da se indeksna točka sedeža določi po standardu ISO 5353:1995 in je fiksna točka glede na traktor, ki se ne premika, ko sedež ni nastavljen v sredinskem položaju. Za določitev varnega prostora se sedež nastavi v skrajni zadnji najvišji položaj.

| (3) | Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije. |
| --- | --- |

(3)

Seštevek trajne in elastične deformacije, izmerjene na točki, ko se doseže zahtevana raven energije.

---

(1)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(2)  Zahtevana energija je pri – 20 °C 2,5-krat večja od vrednosti, določene za – 30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA XI

Zahteve za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti

A.   SPLOŠNA DOLOČBA

| 1. | Zahteve Unije za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti so določene v oddelkih B in C. |
| --- | --- |

1.

Zahteve Unije za strukture za zaščito pred padajočimi predmeti so določene v oddelkih B in C.

| 2. | Vozila kategorij T in C, opremljena za uporabo v gozdarstvu, izpolnjujejo zahteve iz oddelka B. |
| --- | --- |

2.

Vozila kategorij T in C, opremljena za uporabo v gozdarstvu, izpolnjujejo zahteve iz oddelka B.

| 3. | Vsa druga vozila kategorij T in C, če so opremljena s strukturo za zaščito pred padajočimi predmeti, izpolnjujejo zahteve iz oddelka B ali C. |
| --- | --- |

3.

Vsa druga vozila kategorij T in C, če so opremljena s strukturo za zaščito pred padajočimi predmeti, izpolnjujejo zahteve iz oddelka B ali C.

B.   ZAHTEVE ZA STRUKTURE ZA ZAŠČITO PRED PADAJOČIMI PREDMETI ZA VOZILA KATEGORIJ T IN C, OPREMLJENA ZA UPORABO V GOZDARSTVU

Vozila kategorij T in C, opremljena za uporabo v gozdarstvu, izpolnjujejo zahteve, določene v standardu ISO 8083:2006 (raven I ali raven II).

C.   ZAHTEVE ZA STRUKTURE ZA ZAŠČITO PRED PADAJOČIMI PREDMETI ZA VSA DRUGA VOZILA KATEGORIJ T IN C, OPREMLJENA S TAKIMI STRUKTURAMI(1)

1.   Opredelitev pojmov

1.1   [Se ne uporablja.]

1.2   Struktura za zaščito pred padajočimi predmeti (falling object protective structure – FOPS)

Sklop, ki upravljavcu na vozniškem mestu zagotavlja primerno zaščito nad glavo pred padajočimi predmeti.

1.3   Varnostni prostor

1.3.1   Varni prostor

Varnostni prostor pri traktorjih, opremljenih z zaščitno strukturo pri prevrnitvi (roll-over protective structure – ROPS), preskušeno v skladu s prilogami VI, VIII, IX in X k tej uredbi, ustreza specifikacijam varnega prostora, kot je opisan v točkah 1.6 navedenih prilog.

1.3.2   Mejno področje deformacije (deflection-limiting volume – DLV)

Varnostni prostor pri traktorjih, opremljenih z ROPS, preskušeno v skladu s Prilogo VII k tej uredbi, je v skladu z mejnim področjem deformacije (DLV), kot je opisano v standardu ISO 3164:1995.

Če ima traktor obrnljivo vozniško mesto (obrnljiva sedež in volan), varnostni prostor obsega skupni zunanji obris obeh DLV, ki ju določata različna položaja volana in sedeža.

1.3.3   Zgornji del varnostnega prostora

Zgornja ravnina DLV ali površina, določena s točkami I1, A1, B1, C1, C2, B2, A2, I2 varnega prostora za prilogi VI in VIII k tej uredbi; ravnina, opisana v točkah 1.6.2.3 in 1.6.2.4 Priloge IX k tej uredbi; in površina, določena s točkami H1, A1, B1, C1, C2, B2, A2, H2 za Prilogo X k tej uredbi.

1.4   Dovoljena odstopanja pri meritvah

| Razdalja: | ± 5 % največje izmerjene deformacije ali ± 1 mm |
| --- | --- |
| Masa: | ± 0,5 % |

Razdalja:

± 5 % največje izmerjene deformacije ali ± 1 mm

Masa:

± 0,5 %

2.   Področje uporabe

| 2.1 | Ta oddelek se uporablja za kmetijske traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali imajo namesto koles gosenice. |
| --- | --- |

2.1

Ta oddelek se uporablja za kmetijske traktorje, ki imajo najmanj dve osi za kolesa s pnevmatikami ali imajo namesto koles gosenice.

| 2.2 | Ta priloga določa preskusne postopke in zahteve v zvezi z učinkovitostjo za traktorje, pri katerih obstaja nevarnost padajočih predmetov med opravljanjem nekaterih kmetijskih del, med njihovim normalnim delovanjem. |
| --- | --- |

2.2

Ta priloga določa preskusne postopke in zahteve v zvezi z učinkovitostjo za traktorje, pri katerih obstaja nevarnost padajočih predmetov med opravljanjem nekaterih kmetijskih del, med njihovim normalnim delovanjem.

3.   Pravila in smernice

3.1   Splošni predpisi

3.1.1   Zaščitno strukturo lahko izdela bodisi proizvajalec traktorja bodisi neodvisno podjetje. V obeh primerih je preskus veljaven samo za tisti model traktorja, na katerem se izvede. Zaščitno strukturo je treba ponovno preskusiti za vsak model traktorja, na katerega bo pritrjena. Vendar lahko preskuševalni centri potrdijo, da so preskusi trdnosti veljavni tudi za modele traktorjev, ki so izpeljani iz prvotnega modela s spremembami motorja, prenosa moči in krmilja ter sprednjega vzmetenja (glej točko 3.4: Razširitev na druge modele traktorjev). Po drugi strani se lahko več zaščitnih struktur preskusi za kateri koli posamezen model traktorja.

3.1.2   Zaščitna struktura, ki se predloži za preskus, vključuje vsaj vse sestavne dele, ki prenašajo obremenitev od mesta udara predmeta, ki se uporabi za preskus padca, do varnostnega prostora. Zaščitna struktura, ki se predloži za preskus, se (i) trdno pritrdi na preskusno napravo na običajnih pritrdilnih mestih (glej sliko 10.3 – minimalna preskusna konfiguracija) ali pa se (ii) pritrdi na šasijo traktorja na običajen način, tj. z nosilci, pritrdilnimi ali vzmetnimi sestavnimi deli, ki se uporabljajo pri običajni proizvodnji, ter na druge dele traktorja, na katere lahko vpliva obremenitev, prenesena prek zaščitne strukture (glej sliki 10.4(a) in 10.4(b)). Šasija vozila se trdno pritrdi na tla preskusnega prostora.

3.1.3   Zaščitna struktura je lahko zasnovana samo za zaščito voznika v primeru padca predmeta. Na to strukturo je včasih mogoče pritrditi zaščito voznika pred vremenskimi vplivi, ki je bolj ali manj začasne narave. Voznik to zaščito ob toplem vremenu navadno odstrani. Obstajajo pa tudi zaščitne strukture, pri katerih so tovrstne obloge stalne in se prezračevanje ob toplem vremenu zagotavlja z okni ali loputami. Ker lahko te obloge prispevajo k trdnosti strukture in je mogoče, da, če so odstranljive, ob nesreči niso nameščene na vozilu, se vsi deli, ki jih lahko voznik odstrani, odstranijo tudi za preskus. Vrata, strešne lopute in okna, ki se lahko odprejo, se za preskus bodisi odstranijo bodisi pritrdijo v odprtem položaju, tako da ne prispevajo k trdnosti zaščitne strukture. Ugotovi se, ali bi navedeni elementi v tem položaju lahko pomenili nevarnost za voznika v primeru padca predmeta.

Ta pravila se bodo v nadaljevanju nanašala samo na preskušanje zaščitne strukture. Zavedati se je treba, da to vključuje le obloge, ki niso začasne narave.

Opis vsake dostavljene začasne obloge je treba vključiti v specifikacije. Vse steklo ali podoben krhek material se pred preskusom odstrani. Sestavni deli traktorja in zaščitne strukture, ki bi lahko bili pri preskusu po nepotrebnem poškodovani in ne vplivajo na trdnost zaščitne strukture ali na njene mere, se lahko pred preskusom odstranijo, če proizvajalec to želi. Med preskusom niso dovoljena popravila ali nastavitve. Če je treba opraviti več preskusov padca, lahko proizvajalec zagotovi več popolnoma enakih vzorcev.

3.1.4   Če se za ocene FOPS in ROPS uporabi ista struktura, se preskus FOPS opravi pred preskusi ROPS (v skladu s prilogo VI, VII, VIII, IX ali X k tej uredbi), udrtine, ki nastanejo zaradi udara, se lahko odpravijo, streha FOPS pa se lahko zamenja.

3.2   Preskusna naprava in postopki

3.2.1   Preskusna naprava

3.2.1.1   Predmet za preskus padca

Za preskus padca se uporabi okrogel predmet, ki pade s take višine, da se lahko razvije energija 1 365 J, pri čemer je višina padca določena kot funkcija njegove mase. Kot preskusni predmet, katerega udarna površina je takšna, da med preskusom ne more priti do njene deformacije, se uporabi krogla iz masivnega jekla ali duktilnega železa z običajno maso 45 ± 2 kg in premerom med 200 in 250 mm (preglednica 10.1).

Preglednica 10.1

Raven energije, varnostni prostor in izbira predmeta za preskus padca

| Raven energije (J) | Varnostni prostor | Predmet za padec | Mere (mm) | Masa (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 365 | Varni prostor (1) | Krogla | 200 ≤ premer ≤ 250 | 45 ± 2 |
| 1 365 | DLV (2) | Krogla | 200 ≤ premer ≤ 250 | 45 ± 2 |

Raven energije (J)

Varnostni prostor

Predmet za padec

Mere (mm)

Masa (kg)

1 365

Varni prostor (1)

Krogla

200 ≤ premer ≤ 250

45 ± 2

1 365

DLV (2)

Krogla

200 ≤ premer ≤ 250

45 ± 2

Naprava preskuševalnega laboratorija mora zagotavljati:

3.2.1.2   dvig preskusnega predmeta na zahtevano višino;

3.2.1.3   sprostitev preskusnega predmeta, da prosto pade;

3.2.1.4   površino take trdote, da se stroj ali preskuševalna priprava med obremenitvijo preskusa padca ne vdre vanjo.

3.2.1.5   sredstvo za ugotavljanje, ali FOPS med preskusom padca prodre v varnostni prostor. To sredstvo je lahko eno od naslednjega:

| — | pokončno postavljena predloga varnostnega prostora, izdelana iz materiala, ki bo pokazal vsak prodor FOPS; na spodnjo površino strehe FOPS se lahko da maščoba ali drug primeren material, ki bo pokazal prodor FOPS; |
| --- | --- |

—

pokončno postavljena predloga varnostnega prostora, izdelana iz materiala, ki bo pokazal vsak prodor FOPS; na spodnjo površino strehe FOPS se lahko da maščoba ali drug primeren material, ki bo pokazal prodor FOPS;

| — | dinamični merilni sistem z dovolj pogostim odzivanjem, ki pokaže pričakovano deformacijo FOPS v zvezi z varnostnim prostorom; |
| --- | --- |

—

dinamični merilni sistem z dovolj pogostim odzivanjem, ki pokaže pričakovano deformacijo FOPS v zvezi z varnostnim prostorom;

3.2.1.6   zahteve za varnostni prostor:

predloga varnostnega prostora, če se uporabi, se trdno pritrdi na isti del traktorja, na katerega je pritrjen upravljavčev sedež, in ostane v tem položaju ves čas uradnega preskusa.

3.2.2   Preskusni postopek

Postopek preskusa s padcem je sestavljen iz naslednjih korakov v navedenem vrstnem redu:

3.2.2.1   preskusni predmet (3.2.1.1) se postavi na vrh FOPS na mesto, določeno v točki 3.2.2.2:

3.2.2.2   če je varnostni prostor varni prostor, je točka udara na mestu, ki je znotraj navpične projekcije varnega prostora in je najbolj oddaljeno od glavnih strukturnih delov (slika 10.1).

Če je varnostni prostor DLV, je mesto udara v celoti znotraj navpične projekcije varnostnega prostora – z DLV v navpičnem položaju – na vrh FOPS. Namen tega je, da je med izbranimi mesti udara vsaj eno znotraj navpične projekcije območja zgornje ravnine varnostnega prostora.

Obravnavati je treba dva primera:

| 3.2.2.2.1 | primer 1: večji zgornji vodoravni strukturni deli FOPS ne prodrejo v navpično projekcijo varnostnega prostora na vrh FOPS.
  Mesto udara je čim bližje težišču zgornje strukture FOPS (slika 10.2 – primer 1); |
| --- | --- |

3.2.2.2.1

primer 1: večji zgornji vodoravni strukturni deli FOPS ne prodrejo v navpično projekcijo varnostnega prostora na vrh FOPS.

Mesto udara je čim bližje težišču zgornje strukture FOPS (slika 10.2 – primer 1);

| 3.2.2.2.2 | primer 2: večji zgornji vodoravni strukturni deli FOPS prodrejo v navpično projekcijo varnostnega prostora na vrh FOPS.
  Če je vrhnji material vseh površin nad varnostnim prostorom enake debeline, je mesto udara na površini največje velikosti, tj. največjem delu navpično projiciranega območja varnostnega prostora, kjer ni večjih zgornjih navpičnih strukturnih delov. Mesto udara je na tisti točki znotraj površine največje velikosti, ki je najmanj oddaljena od težišča vrha FOPS (slika 10.2 – primer 2); |
| --- | --- |

3.2.2.2.2

primer 2: večji zgornji vodoravni strukturni deli FOPS prodrejo v navpično projekcijo varnostnega prostora na vrh FOPS.

Če je vrhnji material vseh površin nad varnostnim prostorom enake debeline, je mesto udara na površini največje velikosti, tj. največjem delu navpično projiciranega območja varnostnega prostora, kjer ni večjih zgornjih navpičnih strukturnih delov. Mesto udara je na tisti točki znotraj površine največje velikosti, ki je najmanj oddaljena od težišča vrha FOPS (slika 10.2 – primer 2);

3.2.2.3   ne glede na to, ali je varnostni prostor varni prostor ali DLV, če se na različnih območjih nad varnostnim prostorom uporabljajo različni materiali ali material različne debeline, se preskus padca opravi na vsakem območju. Če je treba opraviti več preskusov padca, lahko proizvajalec zagotovi več popolnoma enakih vzorcev (po enega za vsak preskus) FOPS (ali njenih delov). Če konstrukcijske lastnosti, kot so odprtine za okna ali opremo, ali različni vrhnji materiali, ali material različne debeline, kažejo, da znotraj navpične projekcije varnostnega prostora obstaja ranljivejše mesto, je treba mesto padca temu prilagoditi. Poleg tega, če so odprtine v FOPS namenjene napravam ali opremi, ki bodo zagotavljale ustrezno zaščito, se te naprave ali oprema namestijo v FOPS med preskusom padca;

3.2.2.4   preskusni predmet se dvigne navpično do višine nad mestom iz točk 3.2.2.1 in 3.2.2.2, da se razvije energija z vrednostjo 1 365 J;

3.2.2.5   preskusni predmet se sprosti, da prosto pade na FOPS;

3.2.2.6   ker preskusni predmet pri prostem padu verjetno ne bo zadel mesta iz točk 3.2.2.1 in 3.2.2.2, se določijo naslednje omejitve odstopanj:

3.2.2.7   točka udara preskusnega predmeta je v celoti znotraj kroga s premerom 100 mm, katerega središče sovpada z navpično središčnico preskusnega predmeta v skladu s točkama 3.2.2.1 in 3.2.2.2;

3.2.2.8   glede mesta ali lege poznejših udarov zaradi odboja ni omejitev.

3.3   Zahteve v zvezi z učinkovitostjo

Pri prvem ali naslednjih udarih s preskusnim predmetom noben del zaščitne strukture ne sme prodreti v varnostni prostor. Če preskusni predmet prodre v FOPS, se šteje, da FOPS ni prestala preskusa.

| Opomba 1: | pri večplastni zaščitni strukturi se upoštevajo vse plasti, tudi najgloblja. |
| --- | --- |

Opomba 1:

pri večplastni zaščitni strukturi se upoštevajo vse plasti, tudi najgloblja.

| Opomba 2: | šteje se, da je preskusni predmet prodrl v zaščitno strukturo, če je vsaj polovica krogle prodrla v najglobljo plast. |
| --- | --- |

Opomba 2:

šteje se, da je preskusni predmet prodrl v zaščitno strukturo, če je vsaj polovica krogle prodrla v najglobljo plast.

FOPS popolnoma pokriva in prekriva navpično projekcijo varnostnega prostora.

Če bo traktor opremljen s FOPS, nameščeno na homologirano ROPS, bo izvajanje preskusov FOPS in vlaganje vlog za homologacijo navadno dovoljeno le preskuševalnemu centru, ki je opravil preskuse ROPS.

3.4   Razširitev na druge modele traktorjev

3.4.1   [Se ne uporablja.]

3.4.2   Tehnična razširitev

Če je bil preskus opravljen z najmanjšim številom zahtevanih sestavnih delov (kot na sliki 10.3), lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v primerih, navedenih v nadaljevanju (glej točko 3.4.2.1).

Če je izvedba preskusa vključevala dele za pritrditev/namestitev zaščitne strukture na traktor/šasijo (kot na sliki 10.4) ter se v zvezi s traktorjem, zaščitno strukturo ali načinom pritrjevanja zaščitne strukture na šasijo vozila pojavijo tehnične spremembe, lahko preskuševalni center, v katerem je bil izveden prvotni preskus, izda „poročilo o tehnični razširitvi“ v primerih, navedenih v nadaljevanju (glej točko 3.4.2.1).

3.4.2.1   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na druge modele traktorjev

Udarnih preskusov ni treba izvesti na vsakem modelu traktorja, če zaščitna struktura in traktor izpolnjujeta pogoje iz točk 3.4.2.1.1 do 3.4.2.1.3:

| 3.4.2.1.1 | struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena; |
| --- | --- |

3.4.2.1.1

struktura je popolnoma enaka tisti, ki je bila preskušena;

| 3.4.2.1.2 | če je opravljeni preskus vključeval način pritrjevanja na šasijo vozila, so sestavni deli za namestitev/pritrditev zaščitne strukture na traktor popolnoma enaki; |
| --- | --- |

3.4.2.1.2

če je opravljeni preskus vključeval način pritrjevanja na šasijo vozila, so sestavni deli za namestitev/pritrditev zaščitne strukture na traktor popolnoma enaki;

| 3.4.2.1.3 | položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varnostni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)). |
| --- | --- |

3.4.2.1.3

položaj in kritične mere sedeža v zaščitni strukturi ter relativna lega zaščitne strukture na traktorju so taki, da bi varnostni prostor med vsemi preskusi ostal v okviru zaščite deformirane strukture (to se preveri na podlagi iste reference za varni prostor kot v prvotnem poročilu o preskusu, tj. referenčne točke sedeža (S) ali indeksne točke sedeža (SIP)).

3.4.2.2   Razširitev rezultatov preskusov zaščitne strukture na spremenjene modele zaščitne strukture

Ta postopek je treba uporabiti, ko niso izpolnjeni pogoji iz točke 3.4.2.1, vendar se ne sme uporabiti, če način pritrditve zaščitne strukture na traktor ni več istovrsten (če se na primer gumijasti podstavki zamenjajo z vzmetnim mehanizmom):

spremembe, ki ne vplivajo na rezultate prvotnega preskusa (na primer privaritev pritrdilne plošče za opremo na nekritični del zaščitne strukture), dodajanje sedežev z drugačno lego referenčne točke sedeža ali indeksne točke sedeža v zaščitni strukturi (pri čemer je treba zagotoviti, da so novi varnostni prostori med vsemi preskusi znotraj zaščite deformirane zaščitne strukture);

v eno poročilo o razširitvi se lahko vključi več sprememb zaščitne strukture, če gre za različne možnosti iste zaščitne strukture. Nepreskušene možnosti se opišejo v posebnem oddelku poročila o razširitvi.

3.4.3   Poročilo o preskusu vedno vsebuje navedbo prvotnega poročila o preskusu.

3.5   [Se ne uporablja.]

3.6   Odpornost zaščitne strukture v hladnem vremenu

3.6.1   Če se za zaščitno strukturo navajajo lastnosti, po katerih je odporna proti krhkosti, ki jo lahko povzroči hladno vreme, proizvajalec navede podrobnosti, ki se vključijo v poročilo.

3.6.2   Namen naslednjih zahtev in postopkov je zagotovitev trdnosti in odpornosti proti lomom zaradi krhkosti pri nižjih temperaturah. Predlaga se, naj se pri oceni primernosti zaščitne strukture pri nižji obratovalni temperaturi v državah, ki potrebujejo to dodatno zaščito pri obratovanju, izpolnijo naslednje minimalne zahteve za materiale:

3.6.2.1   vijaki in matice, ki se uporabljajo za pritrditev zaščitne strukture na traktor in povezovanje strukturnih delov zaščitne strukture, imajo ustrezne lastnosti nadzorovane žilavosti pri nižji temperaturi;

3.6.2.2   vse varilne elektrode, ki se uporabljajo za proizvodnjo strukturnih in pritrdilnih delov zaščitne strukture, so združljive z materialom zaščitne strukture, kot je določeno v točki 3.8.2.3;

3.6.2.3   jekleni materiali za strukturne dele zaščitne strukture so materiali nadzorovane žilavosti, ki izpolnjujejo minimalne zahteve glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo, kot so navedene v preglednici 10.2. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003.

Šteje se, da tej zahtevi ustreza jeklo, katerega debelina po valjanju ne presega 2,5 mm in ki ne vsebuje več kot 0,2 % ogljika.

Strukturni deli zaščitne strukture, ki niso izdelani iz jekla, temveč iz drugih materialov, so enako odporni proti udarom kot tisti, izdelani iz jekla;

3.6.2.4   velikost vzorca pri preverjanju zahtev glede energije udara za Charpyjev udarni preskus z V-zarezo ne sme biti manjša od največje vrednosti, navedene v preglednici 1, ki jo material omogoča;

3.6.2.5   Charpyjevi udarni preskusi z V-zarezo se izvajajo v skladu s postopkom iz ASTM A 370-1979, razen za velikosti vzorcev, ki ustrezajo meram iz preglednice 10.2;

3.6.2.6   druga možnost za ta postopek je uporaba pomirjenega ali polpomirjenega jekla, za katero se določijo ustrezne specifikacije. Razred in kakovost jekla se določita po standardu ISO 630:1995, Amd1:2003;

3.6.2.7   vzorci morajo biti podolžni in pridobljeni iz ravnih, cevastih ali strukturnih delov pred oblikovanjem ali varjenjem za uporabo v zaščitni strukturi. Vzorci iz cevastih ali strukturnih delov se pridobijo iz sredine največjega stranskega dela in ne vključujejo zvarov.

Preglednica 10.2

Energija udara – minimalne zahteve za energijo udara pri Charpyjevem udarnem preskusu z V-zarezo za material zaščitne strukture pri temperaturah vzorcev – 20 °C in – 30 °C

| Velikost vzorca | Energija pri | Energija pri |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | (J) | (J (4)) |
| 10 × 10 (3) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (3) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (3) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (3) | 5,5 | 14 |

Velikost vzorca

Energija pri

Energija pri

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

(J)

(J (4))

10 × 10 (3)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (3)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (3)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (3)

5,5

14

Slika 10.1

Točka udara pri varnem prostoru

Slika 10.2

Točke udara pri preskusu padca pri DLV

Slika 10.3

Slika 10.4

Preskusne konfiguracije za FOPS, pritrjene na šasijo vozila

Slika 10.4a (levo) s pritrdilnimi/namestitvenimi deli in slika 10.4b (desno) z vzmetenjem

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Pojasnila k Prilogi XII

| (1) | Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku C, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih struktur za zaščito pred padajočimi predmeti za kmetijske in gozdarske traktorje, kodeks OECD št. 10, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Če ni drugače določeno, sta besedilo zahtev in oštevilčenje, uporabljena v oddelku C, enaka besedilu in oštevilčenju v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih struktur za zaščito pred padajočimi predmeti za kmetijske in gozdarske traktorje, kodeks OECD št. 10, izdaja 2015 iz julija 2014.

---

(1)  Za traktorje, katerih ROPS bo preskušena v skladu s Prilogo VI, VIII IX ali X k tej uredbi.

(2)  Za traktorje, katerih ROPS bo preskušena v skladu s Prilogo VII k tej uredbi.

(3)  Označuje najprimernejšo velikost. Velikost vzorca ne sme biti manjša od največje najprimernejše velikosti, ki jo omogoča material.

(4)  Zahtevana energija je pri – 20 °C 2,5 krat večja od vrednosti, določene za – 30 °C. Na moč energije udara vplivajo drugi dejavniki, kot so smer valjanja, meja lezenja, usmerjenost zrn in varjenje. Ti dejavniki se upoštevajo pri izbiri in uporabi jekla.

PRILOGA XII

Zahteve za potniške sedeže

1.   Zahteve

| 1.1 | Potniški sedeži, če je vozilo opremljeno z njimi, izpolnjujejo zahteve, določene v standardu EN 15694:2009, in zahteve iz točke 2.4 Priloge XIV. |
| --- | --- |

1.1

Potniški sedeži, če je vozilo opremljeno z njimi, izpolnjujejo zahteve, določene v standardu EN 15694:2009, in zahteve iz točke 2.4 Priloge XIV.

| 1.2 | Vozilo, ki je opremljeno s sedežem v obliki sedla in krmilom, katerega masa v neobremenjenem stanju in stanju, pripravljenem za vožnjo, brez mase voznika znaša manj kot 400 kg ter ki je zasnovano za prevoz potnika, namesto zahtev po standardu EN 15694:2009 izpolnjuje tehnične zahteve za potniške sedeže vseterenskih vozil tipa II po standardu EN 15997:2011. |
| --- | --- |

1.2

Vozilo, ki je opremljeno s sedežem v obliki sedla in krmilom, katerega masa v neobremenjenem stanju in stanju, pripravljenem za vožnjo, brez mase voznika znaša manj kot 400 kg ter ki je zasnovano za prevoz potnika, namesto zahtev po standardu EN 15694:2009 izpolnjuje tehnične zahteve za potniške sedeže vseterenskih vozil tipa II po standardu EN 15997:2011.

PRILOGA XIII

Zahteve za izpostavljenost voznika ravni hrupa

1.   Splošne zahteve

1.1   Merska enota

Raven hrupa LA se meri v decibelih z A-uteženjem, izraženih kot dB(A).

1.2   Mejne vrednosti ravni hrupa

Pri kmetijskih in gozdarskih kolesnih in goseničnih traktorjih je izpostavljenost voznika ravni hrupa v okviru naslednjih mejnih vrednosti:

| | 90 dB(A) v skladu s preskusno metodo 1, kot je določena v točki 2,
  ali |
| --- | --- |

90 dB(A) v skladu s preskusno metodo 1, kot je določena v točki 2,

ali

| | 86 dB(A) v skladu s preskusno metodo 2, kot je določena v točki 3. |
| --- | --- |

86 dB(A) v skladu s preskusno metodo 2, kot je določena v točki 3.

1.3   Merilna naprava

Raven hrupa, ki ga zazna voznik, se meri z merilnikom ravni hrupa, kot je opisan v prvi izdaji publikacije št. 179/1965 Mednarodne elektrotehniške komisije.

Pri spremenljivih rezultatih je treba upoštevati povprečje najvišjih vrednosti.

2.   Preskusna metoda 1

2.1   Pogoji merjenja

Meritve se opravljajo pod naslednjimi pogoji:

| 2.1.1 | traktor mora biti neobremenjen, tj. brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, mazivom, polno posodo za gorivo, orodjem in voznikom. Ta ne sme nositi nenavadno debelih oblačil, šala ali klobuka. Na traktorju ne sme biti nobenega predmeta, ki bi lahko izkrivljal raven hrupa; |
| --- | --- |

2.1.1

traktor mora biti neobremenjen, tj. brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, mazivom, polno posodo za gorivo, orodjem in voznikom. Ta ne sme nositi nenavadno debelih oblačil, šala ali klobuka. Na traktorju ne sme biti nobenega predmeta, ki bi lahko izkrivljal raven hrupa;

| 2.1.2 | pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec traktorja, motor, prenos moči in pogonske osi morajo imeti normalno delovno temperaturo ter, če ima hladilnik žaluzije, morajo biti te med meritvami odprte; |
| --- | --- |

2.1.2

pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec traktorja, motor, prenos moči in pogonske osi morajo imeti normalno delovno temperaturo ter, če ima hladilnik žaluzije, morajo biti te med meritvami odprte;

| 2.1.3 | če bi na raven hrupa lahko vplivala dodatna oprema, ki jo poganja motor ali pa ima lasten pogon, na primer brisalci vetrobranskega stekla, ventilator za topli zrak ali priključna gred, ob izvajanju meritev ne sme delovati; deli, ki navadno delujejo sočasno z motorjem, kot je na primer ventilator za hlajenje motorja, morajo ob opravljanju meritev delovati; |
| --- | --- |

2.1.3

če bi na raven hrupa lahko vplivala dodatna oprema, ki jo poganja motor ali pa ima lasten pogon, na primer brisalci vetrobranskega stekla, ventilator za topli zrak ali priključna gred, ob izvajanju meritev ne sme delovati; deli, ki navadno delujejo sočasno z motorjem, kot je na primer ventilator za hlajenje motorja, morajo ob opravljanju meritev delovati;

| 2.1.4 | preskuševališče mora biti na odprtem in dovolj tihem kraju; lahko ima na primer obliko odprtega prostora s 50-metrskim polmerom z osrednjim delom s polmerom vsaj 20 m, ki je praktično vodoraven, ali vodoravnega odseka z utrjenim voziščem s čim bolj gladko površino in čim manj žlebovi. Pot mora biti čim bolj čista in suha (npr. brez peska, listja snega itd.). Nagibi in neravnine so sprejemljivi samo, če so nihanja ravni hrupa, ki jih povzročajo, v mejah dopustnih odstopanj merilne naprave; |
| --- | --- |

2.1.4

preskuševališče mora biti na odprtem in dovolj tihem kraju; lahko ima na primer obliko odprtega prostora s 50-metrskim polmerom z osrednjim delom s polmerom vsaj 20 m, ki je praktično vodoraven, ali vodoravnega odseka z utrjenim voziščem s čim bolj gladko površino in čim manj žlebovi. Pot mora biti čim bolj čista in suha (npr. brez peska, listja snega itd.). Nagibi in neravnine so sprejemljivi samo, če so nihanja ravni hrupa, ki jih povzročajo, v mejah dopustnih odstopanj merilne naprave;

| 2.1.5 | površina poti mora biti taka, da kolesa ne povzročajo pretiranega hrupa; |
| --- | --- |

2.1.5

površina poti mora biti taka, da kolesa ne povzročajo pretiranega hrupa;

| 2.1.6 | vreme mora biti lepo in suho z malo ali nič vetra.
  Raven okoliškega hrupa, ki ga zaznava voznik in povzročajo veter ali drugi viri hrupa, mora biti vsaj 10 dB(A) pod ravnjo hrupa traktorja; |
| --- | --- |

2.1.6

vreme mora biti lepo in suho z malo ali nič vetra.

Raven okoliškega hrupa, ki ga zaznava voznik in povzročajo veter ali drugi viri hrupa, mora biti vsaj 10 dB(A) pod ravnjo hrupa traktorja;

| 2.1.7 | če se za izvajanje meritev uporablja vozilo, ga je treba vleči oziroma voziti na zadostni razdalji od traktorja, da se prepreči vsaka motnja. Na razdalji 20 m na vsaki strani preskušanega traktorja ter na enaki razdalji pred ali za njim ne sme biti med meritvami nobenega predmeta, ki bi oviral meritve hrupa, niti odbojnih površin. Ta pogoj se lahko šteje za izpolnjen, če tako povzročena nihanja ravni hrupa ostanejo v mejah dopustnih odstopanj; če ne, je treba meritve prekiniti, dokler traja motnja; |
| --- | --- |

2.1.7

če se za izvajanje meritev uporablja vozilo, ga je treba vleči oziroma voziti na zadostni razdalji od traktorja, da se prepreči vsaka motnja. Na razdalji 20 m na vsaki strani preskušanega traktorja ter na enaki razdalji pred ali za njim ne sme biti med meritvami nobenega predmeta, ki bi oviral meritve hrupa, niti odbojnih površin. Ta pogoj se lahko šteje za izpolnjen, če tako povzročena nihanja ravni hrupa ostanejo v mejah dopustnih odstopanj; če ne, je treba meritve prekiniti, dokler traja motnja;

| 2.1.8 | vsak posamezni niz meritev je treba opraviti na isti poti; |
| --- | --- |

2.1.8

vsak posamezni niz meritev je treba opraviti na isti poti;

| 2.1.9 | vozila kategorije C z jeklenimi gosenicami se preskusijo na plasti vlažnega peska, kot določa odstavek 5.3.2 standarda ISO 6395:2008. |
| --- | --- |

2.1.9

vozila kategorije C z jeklenimi gosenicami se preskusijo na plasti vlažnega peska, kot določa odstavek 5.3.2 standarda ISO 6395:2008.

2.2   Metoda merjenja

| 2.2.1 | Mikrofon mora biti nameščen 250 mm od srednje ravnine sedeža na tisti strani, kjer je raven hrupa višja.
  Opna mikrofona mora biti obrnjena naprej, središče mikrofona pa mora biti 790 mm nad referenčno točko sedeža (S), opisano v Prilogi III, in 150 mm pred njo. Izogibati se je treba pretiranemu tresenju mikrofona. |
| --- | --- |

2.2.1

Mikrofon mora biti nameščen 250 mm od srednje ravnine sedeža na tisti strani, kjer je raven hrupa višja.

Opna mikrofona mora biti obrnjena naprej, središče mikrofona pa mora biti 790 mm nad referenčno točko sedeža (S), opisano v Prilogi III, in 150 mm pred njo. Izogibati se je treba pretiranemu tresenju mikrofona.

| 2.2.2 | Najvišja raven hrupa v dB(A) se določi na naslednji način:






  2.2.2.1 | pri traktorjih s serijsko vgrajenimi zaprtimi kabinami morajo biti med začetnim nizom meritev vse odprtine (npr. vrata, okna) zaprte;






  2.2.2.1.1 | med drugim nizom meritev morajo biti odprte, če v tem položaju ne ogrožajo varnosti na cesti, navzgor ali navzdol zložljiva vetrobranska stekla pa morajo ostati zaprta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2

Najvišja raven hrupa v dB(A) se določi na naslednji način:

2.2.2.1

pri traktorjih s serijsko vgrajenimi zaprtimi kabinami morajo biti med začetnim nizom meritev vse odprtine (npr. vrata, okna) zaprte;

2.2.2.1.1

med drugim nizom meritev morajo biti odprte, če v tem položaju ne ogrožajo varnosti na cesti, navzgor ali navzdol zložljiva vetrobranska stekla pa morajo ostati zaprta;

| 2.2.2.2 | hrup je treba izmeriti ob uporabi počasnega odziva merilnika ravni zvoka ob obremenitvi, ki ustreza največjemu hrupu v prestavi, ki pri vožnji naprej omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h, ali, če gre za traktor z jeklenimi gosenicami, 5 km/h.
  Krmilni vzvod regulatorja vrtilne frekvence mora biti popolnoma odprt. Začeti je treba brez obremenitve, potem pa obremenitev povečevati, dokler se ne ugotovi najvišja raven hrupa. Pri vsaki spremembi obremenitve je treba pred merjenjem počakati, da se raven hrupa stabilizira; |
| --- | --- |

2.2.2.2

hrup je treba izmeriti ob uporabi počasnega odziva merilnika ravni zvoka ob obremenitvi, ki ustreza največjemu hrupu v prestavi, ki pri vožnji naprej omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h, ali, če gre za traktor z jeklenimi gosenicami, 5 km/h.

Krmilni vzvod regulatorja vrtilne frekvence mora biti popolnoma odprt. Začeti je treba brez obremenitve, potem pa obremenitev povečevati, dokler se ne ugotovi najvišja raven hrupa. Pri vsaki spremembi obremenitve je treba pred merjenjem počakati, da se raven hrupa stabilizira;

| 2.2.2.3 | hrup je treba izmeriti z uporabo počasnega odziva merilnika ravni zvoka ob obremenitvi, ki ustreza največji ravni hrupa v kateri koli prestavi, ki ni tista iz točke 2.2.2.2 in v kateri je izmerjena raven hrupa vsaj 1 dB(A) nad ravnjo, izmerjeno v prestavi iz točke 2.2.2.2.
  Krmilni vzvod regulatorja vrtilne frekvence mora biti popolnoma odprt. Začeti je treba brez obremenitve, potem pa obremenitev povečevati, dokler se ne ugotovi najvišja raven hrupa. Pri vsaki spremembi obremenitve je treba pred merjenjem počakati, da se raven hrupa stabilizira; |
| --- | --- |

2.2.2.3

hrup je treba izmeriti z uporabo počasnega odziva merilnika ravni zvoka ob obremenitvi, ki ustreza največji ravni hrupa v kateri koli prestavi, ki ni tista iz točke 2.2.2.2 in v kateri je izmerjena raven hrupa vsaj 1 dB(A) nad ravnjo, izmerjeno v prestavi iz točke 2.2.2.2.

Krmilni vzvod regulatorja vrtilne frekvence mora biti popolnoma odprt. Začeti je treba brez obremenitve, potem pa obremenitev povečevati, dokler se ne ugotovi najvišja raven hrupa. Pri vsaki spremembi obremenitve je treba pred merjenjem počakati, da se raven hrupa stabilizira;

| 2.2.2.4 | hrup je treba izmeriti pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti traktorja v neobremenjenem stanju. |
| --- | --- |

2.2.2.4

hrup je treba izmeriti pri največji konstrukcijsko določeni hitrosti traktorja v neobremenjenem stanju.

2.3   Vsebina poročila o preskusu

| 2.3.1 | Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami je treba v poročilu o preskusu navesti meritve ravni hrupa, opravljene pod naslednjimi pogoji:






  2.3.1.1 | v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami je treba v poročilu o preskusu navesti meritve ravni hrupa, opravljene pod naslednjimi pogoji:

2.3.1.1

v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h;

| 2.3.1.2 | v kateri koli prestavi, če so izpolnjeni pogoji iz točke 2.2.2.3; |
| --- | --- |

2.3.1.2

v kateri koli prestavi, če so izpolnjeni pogoji iz točke 2.2.2.3;

| 2.3.1.3 | ob največji konstrukcijsko določeni hitrosti. |
| --- | --- |

2.3.1.3

ob največji konstrukcijsko določeni hitrosti.

| 2.3.2 | Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami je treba v poročilu o preskusu navesti meritve ravni hrupa, opravljene pod naslednjimi pogoji:






  2.3.2.1 | v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 5 km/h; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami je treba v poročilu o preskusu navesti meritve ravni hrupa, opravljene pod naslednjimi pogoji:

2.3.2.1

v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 5 km/h;

| 2.3.2.2 | ob mirovanju traktorja. |
| --- | --- |

2.3.2.2

ob mirovanju traktorja.

2.4   Merila ocenjevanja

| 2.4.1 | Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami rezultati meritev, navedenih v točkah 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 in 2.2.2.4, ne smejo presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. |
| --- | --- |

2.4.1

Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami rezultati meritev, navedenih v točkah 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 in 2.2.2.4, ne smejo presegati vrednosti, določenih v točki 1.2.

| 2.4.2 | Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami rezultat meritve, navedene v točki 2.3.2.2, ne sme presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. Meritve, navedene v točkah 2.3.2.1 in 2.3.2.2, se vključijo v poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

2.4.2

Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami rezultat meritve, navedene v točki 2.3.2.2, ne sme presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. Meritve, navedene v točkah 2.3.2.1 in 2.3.2.2, se vključijo v poročilo o preskusu.

3.   Preskusna metoda 2

3.1   Pogoji merjenja

Meritve se opravljajo pod naslednjimi pogoji:

| 3.1.1 | traktor mora biti neobremenjen, tj. brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, mazivom, polno posodo za gorivo, orodjem in voznikom. Ta ne sme nositi nenavadno debelih oblačil, šala ali klobuka. Na traktorju ne sme biti nobenega predmeta, ki bi lahko izkrivljal raven hrupa; |
| --- | --- |

3.1.1

traktor mora biti neobremenjen, tj. brez neobvezne dodatne opreme, vendar vključno s hladilnim sredstvom, mazivom, polno posodo za gorivo, orodjem in voznikom. Ta ne sme nositi nenavadno debelih oblačil, šala ali klobuka. Na traktorju ne sme biti nobenega predmeta, ki bi lahko izkrivljal raven hrupa;

| 3.1.2 | pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec traktorja, motor, prenos moči in pogonske osi morajo imeti normalno delovno temperaturo ter, če ima motor hladilne žaluzije, morajo biti te med meritvami popolnoma odprte; |
| --- | --- |

3.1.2

pnevmatike morajo biti napolnjene do tlaka, ki ga priporoča proizvajalec traktorja, motor, prenos moči in pogonske osi morajo imeti normalno delovno temperaturo ter, če ima motor hladilne žaluzije, morajo biti te med meritvami popolnoma odprte;

| 3.1.3 | če bi na raven hrupa lahko vplivala dodatna oprema, ki jo poganja motor ali pa ima lasten pogon, na primer brisalci vetrobranskega stekla, ventilator za topli zrak ali priključna gred, ob izvajanju meritev ne sme delovati; deli, ki navadno delujejo sočasno z motorjem, kot je na primer ventilator za hlajenje motorja, morajo ob opravljanju meritev delovati; |
| --- | --- |

3.1.3

če bi na raven hrupa lahko vplivala dodatna oprema, ki jo poganja motor ali pa ima lasten pogon, na primer brisalci vetrobranskega stekla, ventilator za topli zrak ali priključna gred, ob izvajanju meritev ne sme delovati; deli, ki navadno delujejo sočasno z motorjem, kot je na primer ventilator za hlajenje motorja, morajo ob opravljanju meritev delovati;

| 3.1.4 | preskuševališče mora biti na odprtem in dovolj tihem kraju; lahko ima na primer obliko odprtega prostora s 50-metrskim polmerom z osrednjim delom s polmerom vsaj 20 m, ki je praktično vodoraven, ali vodoravnega odseka z utrjenim voziščem s čim bolj gladko površino in čim manj žlebovi. Pot mora biti čim bolj čista in suha (npr. brez peska, listja snega itd.). Nagibi in neravnine so sprejemljivi samo, če so nihanja ravni hrupa, ki jih povzročajo, v mejah dopustnih odstopanj merilne naprave; |
| --- | --- |

3.1.4

preskuševališče mora biti na odprtem in dovolj tihem kraju; lahko ima na primer obliko odprtega prostora s 50-metrskim polmerom z osrednjim delom s polmerom vsaj 20 m, ki je praktično vodoraven, ali vodoravnega odseka z utrjenim voziščem s čim bolj gladko površino in čim manj žlebovi. Pot mora biti čim bolj čista in suha (npr. brez peska, listja snega itd.). Nagibi in neravnine so sprejemljivi samo, če so nihanja ravni hrupa, ki jih povzročajo, v mejah dopustnih odstopanj merilne naprave;

| 3.1.5 | površina poti mora biti taka, da kolesa ne povzročajo pretiranega hrupa; |
| --- | --- |

3.1.5

površina poti mora biti taka, da kolesa ne povzročajo pretiranega hrupa;

| 3.1.6 | vreme mora biti lepo in suho z malo ali nič vetra.
  Raven okoliškega hrupa, ki ga zaznava voznik in povzročajo veter ali drugi viri hrupa, mora biti vsaj 10 dB(A) pod ravnjo hrupa traktorja; |
| --- | --- |

3.1.6

vreme mora biti lepo in suho z malo ali nič vetra.

Raven okoliškega hrupa, ki ga zaznava voznik in povzročajo veter ali drugi viri hrupa, mora biti vsaj 10 dB(A) pod ravnjo hrupa traktorja;

| 3.1.7 | če se za izvajanje meritev uporablja vozilo, ga je treba vleči oziroma voziti na zadostni razdalji od traktorja, da se prepreči vsaka motnja. Na razdalji 20 m na vsaki strani preskušanega traktorja ter na enaki razdalji pred ali za njim ne sme biti med meritvami nobenega predmeta, ki bi oviral meritve hrupa, niti odbojnih površin. Ta pogoj se lahko šteje za izpolnjen, če tako povzročena nihanja ravni hrupa ostanejo v mejah dopustnih odstopanj; če ne, je treba meritve prekiniti, dokler traja motnja; |
| --- | --- |

3.1.7

če se za izvajanje meritev uporablja vozilo, ga je treba vleči oziroma voziti na zadostni razdalji od traktorja, da se prepreči vsaka motnja. Na razdalji 20 m na vsaki strani preskušanega traktorja ter na enaki razdalji pred ali za njim ne sme biti med meritvami nobenega predmeta, ki bi oviral meritve hrupa, niti odbojnih površin. Ta pogoj se lahko šteje za izpolnjen, če tako povzročena nihanja ravni hrupa ostanejo v mejah dopustnih odstopanj; če ne, je treba meritve prekiniti, dokler traja motnja;

| 3.1.8 | vsak posamezni niz meritev je treba opraviti na isti poti; |
| --- | --- |

3.1.8

vsak posamezni niz meritev je treba opraviti na isti poti;

| 3.1.9 | vozila kategorije C z jeklenimi gosenicami se preskusijo na plasti vlažnega peska, kot določa odstavek 5.3.2 standarda ISO 6395:2008. |
| --- | --- |

3.1.9

vozila kategorije C z jeklenimi gosenicami se preskusijo na plasti vlažnega peska, kot določa odstavek 5.3.2 standarda ISO 6395:2008.

3.2   Metoda merjenja

| 3.2.1 | Mikrofon mora biti nameščen 250 mm od srednje ravnine sedeža na tisti strani, kjer je raven hrupa višja.
  Opna mikrofona mora biti obrnjena naprej, središče mikrofona pa mora biti 790 mm nad referenčno točko sedeža (S), opisano v Prilogi III, in 150 mm pred njo. Izogibati se je treba pretiranemu tresenju mikrofona. |
| --- | --- |

3.2.1

Mikrofon mora biti nameščen 250 mm od srednje ravnine sedeža na tisti strani, kjer je raven hrupa višja.

Opna mikrofona mora biti obrnjena naprej, središče mikrofona pa mora biti 790 mm nad referenčno točko sedeža (S), opisano v Prilogi III, in 150 mm pred njo. Izogibati se je treba pretiranemu tresenju mikrofona.

| 3.2.2 | Raven hrupa se določi na naslednji način:






  3.2.2.1 | traktor mora po preizkuševalnem vozišču voziti pri nespremenjeni preskusni hitrosti vsaj trikrat po najmanj deset sekund; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Raven hrupa se določi na naslednji način:

3.2.2.1

traktor mora po preizkuševalnem vozišču voziti pri nespremenjeni preskusni hitrosti vsaj trikrat po najmanj deset sekund;

| 3.2.2.2 | pri traktorjih s serijsko vgrajenimi zaprtimi kabinami morajo biti med začetnim nizom meritev vse odprtine (npr. vrata, okna) zaprte;






  3.2.2.2.1 | med drugim nizom meritev morajo biti odprte, če v tem položaju ne ogrožajo varnosti na cesti, navzgor ali navzdol zložljiva vetrobranska stekla pa morajo ostati zaprta; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2

pri traktorjih s serijsko vgrajenimi zaprtimi kabinami morajo biti med začetnim nizom meritev vse odprtine (npr. vrata, okna) zaprte;

3.2.2.2.1

med drugim nizom meritev morajo biti odprte, če v tem položaju ne ogrožajo varnosti na cesti, navzgor ali navzdol zložljiva vetrobranska stekla pa morajo ostati zaprta;

| 3.2.2.3 | hrup je treba meriti z uporabo počasnega odziva merilnika ravni zvoka pri najvišji vrtilni frekvenci motorja, to je v prestavi, ki pri nazivni vrtilni frekvenci motorja omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h. Med meritvami traktor ne sme biti obremenjen. |
| --- | --- |

3.2.2.3

hrup je treba meriti z uporabo počasnega odziva merilnika ravni zvoka pri najvišji vrtilni frekvenci motorja, to je v prestavi, ki pri nazivni vrtilni frekvenci motorja omogoča hitrost, najbližjo 7,5 km/h. Med meritvami traktor ne sme biti obremenjen.

3.3   Vsebina poročila o preskusu

Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami je treba v poročilu o preskusu navesti meritve ravni hrupa, opravljene pod naslednjimi pogoji:

| 3.3.1 | v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 5 km/h; |
| --- | --- |

3.3.1

v prestavi, ki omogoča hitrost, najbližjo 5 km/h;

| 3.3.2 | ob mirovanju traktorja. |
| --- | --- |

3.3.2

ob mirovanju traktorja.

3.4   Merila ocenjevanja

| 3.4.1 | Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami rezultati meritev, navedenih v točkah 3.2.2.2 in 3.2.2.3, ne smejo presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. |
| --- | --- |

3.4.1

Za traktorje kategorije T in traktorje kategorije C z gumijastimi gosenicami rezultati meritev, navedenih v točkah 3.2.2.2 in 3.2.2.3, ne smejo presegati vrednosti, določenih v točki 1.2.

| 3.4.2 | Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami rezultat meritve, navedene v točki 3.3.2, ne sme presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. Meritve, navedene v točkah 3.3.1 in 3.3.2, se vključijo v poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

3.4.2

Za traktorje kategorije C z jeklenimi gosenicami rezultat meritve, navedene v točki 3.3.2, ne sme presegati vrednosti, določenih v točki 1.2. Meritve, navedene v točkah 3.3.1 in 3.3.2, se vključijo v poročilo o preskusu.

PRILOGA XIV

Zahteve za vozniški sedež

SEZNAM DODATKOV

| Številka dodatka | Naslov dodatka | Stran |
| --- | --- | --- |
| 1 | Določitev karakterističnih krivulj sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na obremenitev (točka 3.5.1) | 239 |
| 2 | Preskus na standardizirani preskusni progi
  Preglednica ordinat višin glede na osnovno raven, ki določajo površino vsakega pasu preskusne proge (točka 3.5.3.2.1) | 240 |
| 3 | Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda I kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1) | 244 |
| 4a | Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda II kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1): | 249 |
| 4b | Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda III kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1) | 254 |
| 5 | Preskusna naprava (točka 3.5.3.1): primer konstrukcije (mere v mm) | 260 |
| 6 | Karakteristika filtra instrumenta za merjenje nihanja (točka 2.5.3.3.5) | 261 |
| 7 | Zahteve glede vgradnje vozniških sedežev za EU-homologacijo traktorja | 262 |
| 8 | Metoda za določitev referenčne točke sedeža (S) | 263 |

Številka dodatka

Naslov dodatka

Stran

1

Določitev karakterističnih krivulj sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na obremenitev (točka 3.5.1)

239

2

Preskus na standardizirani preskusni progi

Preglednica ordinat višin glede na osnovno raven, ki določajo površino vsakega pasu preskusne proge (točka 3.5.3.2.1)

240

3

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda I kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1)

244

4a

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda II kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1):

249

4b

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda III kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1)

254

5

Preskusna naprava (točka 3.5.3.1): primer konstrukcije (mere v mm)

260

6

Karakteristika filtra instrumenta za merjenje nihanja (točka 2.5.3.3.5)

261

7

Zahteve glede vgradnje vozniških sedežev za EU-homologacijo traktorja

262

8

Metoda za določitev referenčne točke sedeža (S)

263

1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „sedežna ploskev“ pomeni približno vodoravni del sedeža, ki voznika podpira v sedečem položaju; |
| --- | --- |

1.1

„sedežna ploskev“ pomeni približno vodoravni del sedeža, ki voznika podpira v sedečem položaju;

| 1.2 | „bočne sedežne opore“ pomenijo naprave ali oblike sedežne ploskve, ki preprečujejo voznikovo drsenje vstran; |
| --- | --- |

1.2

„bočne sedežne opore“ pomenijo naprave ali oblike sedežne ploskve, ki preprečujejo voznikovo drsenje vstran;

| 1.3 | „nasloni za roke“ pomenijo naprave ob strani sedeža, ki podpirajo voznikovi roki v sedečem položaju; |
| --- | --- |

1.3

„nasloni za roke“ pomenijo naprave ob strani sedeža, ki podpirajo voznikovi roki v sedečem položaju;

| 1.4 | „globina sedežne ploskve“ pomeni vodoravno razdaljo med referenčno točko sedeža (S) in sprednjim robom sedežne ploskve; |
| --- | --- |

1.4

„globina sedežne ploskve“ pomeni vodoravno razdaljo med referenčno točko sedeža (S) in sprednjim robom sedežne ploskve;

| 1.5 | „širina sedežne ploskve“ pomeni vodoravno razdaljo med zunanjima robovoma sedežne ploskve, merjeno na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino sedeža; |
| --- | --- |

1.5

„širina sedežne ploskve“ pomeni vodoravno razdaljo med zunanjima robovoma sedežne ploskve, merjeno na ravnini, ki je pravokotna na srednjo ravnino sedeža;

| 1.6 | „območje nastavitve glede na obremenitev“ pomeni območje med dvema obremenitvama, ki ustrezata srednjima vrednostma karakteristik sistema vzmetenja sedeža, začrtanih za najtežjega oziroma najlažjega voznika; |
| --- | --- |

1.6

„območje nastavitve glede na obremenitev“ pomeni območje med dvema obremenitvama, ki ustrezata srednjima vrednostma karakteristik sistema vzmetenja sedeža, začrtanih za najtežjega oziroma najlažjega voznika;

| 1.7 | „hod vzmetenja sedeža“ pomeni navpično razdaljo med najvišjo in trenutno lego točke, ki leži na sedežni ploskvi 200 mm pred referenčno točko sedeža (S) na vzdolžni srednji ravnini; |
| --- | --- |

1.7

„hod vzmetenja sedeža“ pomeni navpično razdaljo med najvišjo in trenutno lego točke, ki leži na sedežni ploskvi 200 mm pred referenčno točko sedeža (S) na vzdolžni srednji ravnini;

| 1.8 | „nihanje“ pomeni navpično gibanje vozniškega sedeža navzgor in navzdol; |
| --- | --- |

1.8

„nihanje“ pomeni navpično gibanje vozniškega sedeža navzgor in navzdol;

| 1.9 | „pospešek nihanja (a)“ pomeni drugi odvod poti nihanja po času; |
| --- | --- |

1.9

„pospešek nihanja (a)“ pomeni drugi odvod poti nihanja po času;

| 1.10 | „efektivna vrednost pospeška (aeff)“ pomeni kvadratni koren srednje vrednosti kvadrata pospeška; |
| --- | --- |

1.10

„efektivna vrednost pospeška (aeff)“ pomeni kvadratni koren srednje vrednosti kvadrata pospeška;

| 1.11 | „uteženi pospešek nihanja (aw)“ pomeni uteženi pospešek nihanja, določen s pomočjo filtra za uteženje v skladu s točko 3.5.3.3.5.2.







  awS | = | efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja sedeža, izmerjena na preskusni napravi ali s preskusom na standardizirani preskusni progi; |
| --- | --- | --- | --- |
| awB | = | efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža na preskusni napravi; |
| awB* | = | referenčna efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža; |
| awS* | = | korigirana efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na preskusni napravi; |
| awF* | = | efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža med preskusom na standardizirani preskusni progi; |

1.11

„uteženi pospešek nihanja (aw)“ pomeni uteženi pospešek nihanja, določen s pomočjo filtra za uteženje v skladu s točko 3.5.3.3.5.2.

awS

=

efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja sedeža, izmerjena na preskusni napravi ali s preskusom na standardizirani preskusni progi;

awB

=

efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža na preskusni napravi;

awB*

=

referenčna efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža;

awS*

=

korigirana efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na preskusni napravi;

awF*

=

efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža med preskusom na standardizirani preskusni progi;

| 1.12 | „razmerje nihanja“ pomeni razmerje med uteženim pospeškom nihanja, izmerjenim na vozniškem sedežu, in uteženim pospeškom nihanja, izmerjenim na mestu pritrdišča sedeža v skladu s točko 3.5.3.3.2; |
| --- | --- |

1.12

„razmerje nihanja“ pomeni razmerje med uteženim pospeškom nihanja, izmerjenim na vozniškem sedežu, in uteženim pospeškom nihanja, izmerjenim na mestu pritrdišča sedeža v skladu s točko 3.5.3.3.2;

| 1.13 | „razred nihanja“ pomeni razred ali skupino traktorjev, ki imajo enake karakteristike glede nihanja; |
| --- | --- |

1.13

„razred nihanja“ pomeni razred ali skupino traktorjev, ki imajo enake karakteristike glede nihanja;

| 1.14 | „traktor kategorije A“ pomeni traktor, ki se lahko uvrsti v določen razred nihanja zaradi podobnih konstrukcijskih lastnosti.
  Značilnosti teh traktorjev so:
  število osi: dve osi s kolesi ali gumijastimi gosenicami na vsaj eni osi;
  vzmetenje: nevzmetena zadnja os.
  Traktorji kategorije A se razvrstijo v tri razrede:






  razred I | traktorji z maso v neobremenjenem stanju do 3 600 kg; |
| --- | --- | --- |
| razred II | traktorji z maso v neobremenjenem stanju 3 600–6 500 kg; |
| razred III | traktorji z maso v neobremenjenem stanju nad 6 500 kg; |

1.14

„traktor kategorije A“ pomeni traktor, ki se lahko uvrsti v določen razred nihanja zaradi podobnih konstrukcijskih lastnosti.

Značilnosti teh traktorjev so:

število osi: dve osi s kolesi ali gumijastimi gosenicami na vsaj eni osi;

vzmetenje: nevzmetena zadnja os.

Traktorji kategorije A se razvrstijo v tri razrede:

razred I

traktorji z maso v neobremenjenem stanju do 3 600 kg;

razred II

traktorji z maso v neobremenjenem stanju 3 600–6 500 kg;

razred III

traktorji z maso v neobremenjenem stanju nad 6 500 kg;

| 1.15 | „traktor kategorije B“ pomeni traktor, ki ga ni mogoče uvrstiti v razred nihanja kategorije A; |
| --- | --- |

1.15

„traktor kategorije B“ pomeni traktor, ki ga ni mogoče uvrstiti v razred nihanja kategorije A;

| 1.16 | „sedeži istega tipa“ pomenijo sedeže, ki se ne razlikujejo v bistvenih lastnostih. Razlikujejo se lahko samo po:






  — | merah, |
| --- | --- | --- |

1.16

„sedeži istega tipa“ pomenijo sedeže, ki se ne razlikujejo v bistvenih lastnostih. Razlikujejo se lahko samo po:

—

merah,

| — | položaju in nagibu hrbtnega naslona, |
| --- | --- |

—

položaju in nagibu hrbtnega naslona,

| — | nagibu sedežne ploskve, |
| --- | --- |

—

nagibu sedežne ploskve,

| — | vzdolžnih in navpičnih nastavitvah sedeža. |
| --- | --- |

—

vzdolžnih in navpičnih nastavitvah sedeža.

2.   Splošne zahteve

| 2.1 | Vozniški sedež mora biti zasnovan tako, da vozniku zagotavlja udoben položaj med vožnjo in upravljanjem traktorja ter kar največjo zaščito glede zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

2.1

Vozniški sedež mora biti zasnovan tako, da vozniku zagotavlja udoben položaj med vožnjo in upravljanjem traktorja ter kar največjo zaščito glede zdravja in varnosti.

| 2.2 | Sedež mora biti nastavljiv v vzdolžni smeri in po višini brez uporabe orodij. |
| --- | --- |

2.2

Sedež mora biti nastavljiv v vzdolžni smeri in po višini brez uporabe orodij.

| 2.3 | Sedež mora biti zasnovan tako, da zmanjšuje udarce in tresljaje. Zato mora biti dobro vzmeten, dobro absorbirati tresljaje ter zagotavljati dobro hrbtno in bočno oporo.
  Bočna opora se šteje za ustrezno, če je sedež zasnovan tako, da onemogoča drsenje voznikovega telesa vstran. |
| --- | --- |

2.3

Sedež mora biti zasnovan tako, da zmanjšuje udarce in tresljaje. Zato mora biti dobro vzmeten, dobro absorbirati tresljaje ter zagotavljati dobro hrbtno in bočno oporo.

Bočna opora se šteje za ustrezno, če je sedež zasnovan tako, da onemogoča drsenje voznikovega telesa vstran.

| 2.3.1 | Sedež mora biti primeren za osebe različnih tež. Vse nastavitve, potrebne za izpolnitev te zahteve, morajo biti mogoče brez uporabe orodij. |
| --- | --- |

2.3.1

Sedež mora biti primeren za osebe različnih tež. Vse nastavitve, potrebne za izpolnitev te zahteve, morajo biti mogoče brez uporabe orodij.

| 2.4 | Sedežna ploskev, hrbtni naslon, bočne sedežne opore in – če so vgrajeni – odstranljivi, zložljivi ali fiksni nasloni za roke morajo biti oblazinjeni, oblazinjenje pa mora biti mogoče oprati. |
| --- | --- |

2.4

Sedežna ploskev, hrbtni naslon, bočne sedežne opore in – če so vgrajeni – odstranljivi, zložljivi ali fiksni nasloni za roke morajo biti oblazinjeni, oblazinjenje pa mora biti mogoče oprati.

| 2.5 | Referenčno točko sedeža (S) je treba izračunati po metodi, določeni v Dodatku 8. |
| --- | --- |

2.5

Referenčno točko sedeža (S) je treba izračunati po metodi, določeni v Dodatku 8.

| 2.6 | Če ni drugače določeno, morajo meritve in dovoljena odstopanja izpolnjevati naslednje zahteve:






  2.6.1 | podane meritve morajo biti izražene kot celoštevilske vrednosti v enotah, po potrebi zaokrožene na najbližjo celo številko; |
| --- | --- | --- |

2.6

Če ni drugače določeno, morajo meritve in dovoljena odstopanja izpolnjevati naslednje zahteve:

2.6.1

podane meritve morajo biti izražene kot celoštevilske vrednosti v enotah, po potrebi zaokrožene na najbližjo celo številko;

| 2.6.2 | instrumenti, uporabljeni pri meritvah, morajo omogočati zaokroževanje izmerjene vrednosti na najbližje celoštevilske vrednosti, njihova točnost pa mora biti v okviru naslednjih dovoljenih odstopanj:






  — | za dolžino: ± 0,5 %, |
| --- | --- | --- |

2.6.2

instrumenti, uporabljeni pri meritvah, morajo omogočati zaokroževanje izmerjene vrednosti na najbližje celoštevilske vrednosti, njihova točnost pa mora biti v okviru naslednjih dovoljenih odstopanj:

—

za dolžino: ± 0,5 %,

| — | za kot: ± 1°, |
| --- | --- |

—

za kot: ± 1°,

| — | za maso traktorja: ± 20 kg, |
| --- | --- |

—

za maso traktorja: ± 20 kg,

| — | za tlak v pnevmatikah: ± 0,1 bar; |
| --- | --- |

—

za tlak v pnevmatikah: ± 0,1 bar;

| 2.6.3 | pri vseh podatkih, nanašajočih se na mere, je dovoljeno odstopanje ± 5 %. |
| --- | --- |

2.6.3

pri vseh podatkih, nanašajočih se na mere, je dovoljeno odstopanje ± 5 %.

| 2.7 | Na sedežu je treba izvesti naslednje preskuse, in sicer vse na istem sedežu in v spodaj navedenem vrstnem redu:






  2.7.1 | določitev karakteristik sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na težo voznika; |
| --- | --- | --- |

2.7

Na sedežu je treba izvesti naslednje preskuse, in sicer vse na istem sedežu in v spodaj navedenem vrstnem redu:

2.7.1

določitev karakteristik sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na težo voznika;

| 2.7.2 | določitev bočne stabilnosti; |
| --- | --- |

2.7.2

določitev bočne stabilnosti;

| 2.7.3 | določitev karakteristik navpičnega nihanja; |
| --- | --- |

2.7.3

določitev karakteristik navpičnega nihanja;

| 2.7.4 | določitev karakteristik dušenja v resonančnem območju. |
| --- | --- |

2.7.4

določitev karakteristik dušenja v resonančnem območju.

| 2.8 | Če je sedež izdelan tako, da je vrtljiv okoli navpične osi, je treba preskuse opraviti na sedežu, obrnjenem naprej in zaskočenem v takem položaju, da je sedež vzporeden z vzdolžno srednjo ravnino traktorja. |
| --- | --- |

2.8

Če je sedež izdelan tako, da je vrtljiv okoli navpične osi, je treba preskuse opraviti na sedežu, obrnjenem naprej in zaskočenem v takem položaju, da je sedež vzporeden z vzdolžno srednjo ravnino traktorja.

| 2.9 | Sedež, na katerem se opravijo zgornji preskusi, mora imeti enake karakteristike glede konstrukcije in vpetja kot sedeži iz serijske proizvodnje. |
| --- | --- |

2.9

Sedež, na katerem se opravijo zgornji preskusi, mora imeti enake karakteristike glede konstrukcije in vpetja kot sedeži iz serijske proizvodnje.

| 2.10 | Pred izvedbo preskusov mora proizvajalec opraviti utekanje sedeža. |
| --- | --- |

2.10

Pred izvedbo preskusov mora proizvajalec opraviti utekanje sedeža.

| 2.11 | Preskuševalni laboratorij mora sestaviti poročilo o preskusu, v katerem je potrjeno, da je sedež prestal vse predpisane preskuse brez poškodb, in ki vključuje vse podatke o karakteristikah sedeža glede nihanja. |
| --- | --- |

2.11

Preskuševalni laboratorij mora sestaviti poročilo o preskusu, v katerem je potrjeno, da je sedež prestal vse predpisane preskuse brez poškodb, in ki vključuje vse podatke o karakteristikah sedeža glede nihanja.

| 2.12 | Sedeži, preskušeni za traktorje razreda I, so primerni le za traktorje tega razreda, medtem ko so sedeži, preskušeni za traktorje razreda II, primerni za traktorje razredov I in II, sedeži, preskušeni za traktorje razreda III, pa za traktorje razredov II in III. |
| --- | --- |

2.12

Sedeži, preskušeni za traktorje razreda I, so primerni le za traktorje tega razreda, medtem ko so sedeži, preskušeni za traktorje razreda II, primerni za traktorje razredov I in II, sedeži, preskušeni za traktorje razreda III, pa za traktorje razredov II in III.

| 2.13 | Za vozilo, opremljeno s sedežem v obliki sedla in krmilom, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz točk 2.2 do 2.7, če sedež v obliki sedla upravljavcu omogoča nastavitev svojega položaja na sedežu, tako da lahko učinkovito upravlja krmilne naprave, in če vozilo prestane preskus nihanja na standardizirani preskusni progi, kot je opredeljen v točki 3.5.3. |
| --- | --- |

2.13

Za vozilo, opremljeno s sedežem v obliki sedla in krmilom, se šteje, da izpolnjuje zahteve iz točk 2.2 do 2.7, če sedež v obliki sedla upravljavcu omogoča nastavitev svojega položaja na sedežu, tako da lahko učinkovito upravlja krmilne naprave, in če vozilo prestane preskus nihanja na standardizirani preskusni progi, kot je opredeljen v točki 3.5.3.

| 2.14 | Pri vozilih kategorije C z jeklenimi gosenicami se lahko nihanje, ki se prenese na voznika, namesto v skladu z določbami točke 3.5 izmeri v skladu z zahtevami iz odstavka 5.3.2 standarda ISO 6395:2008, pri čemer se vozilo v neobremenjenem stanju premika po plasti vlažnega peska s stalno hitrostjo 5 km/h (± 0,5 km/h) in motor deluje z nazivno vrtilno frekvenco. Meritve se opravijo v skladu z zahtevami iz točke 3.5.3.3. |
| --- | --- |

2.14

Pri vozilih kategorije C z jeklenimi gosenicami se lahko nihanje, ki se prenese na voznika, namesto v skladu z določbami točke 3.5 izmeri v skladu z zahtevami iz odstavka 5.3.2 standarda ISO 6395:2008, pri čemer se vozilo v neobremenjenem stanju premika po plasti vlažnega peska s stalno hitrostjo 5 km/h (± 0,5 km/h) in motor deluje z nazivno vrtilno frekvenco. Meritve se opravijo v skladu z zahtevami iz točke 3.5.3.3.

3.   Posebne zahteve

3.1   Mere sedežne ploskve

3.1.1   Globina sedežne ploskve, merjena vzporedno z vzdolžno srednjo ravnino sedeža in na razdalji 150 mm od te ravnine, mora biti 400 ± 50 mm (glej sliko 1).

3.1.2   Širina sedežne ploskve, merjena pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino sedeža, 150 mm pred referenčno točko sedeža (S) in ne več kot 80 mm nad to točko, mora biti najmanj 450 mm (glej sliko 1).

3.1.3   Če zasnova traktorja ne omogoča izpolnitve zahtev iz točk 3.1.1 in 3.1.2, se lahko globina in širina sedežne ploskve sedeža, namenjenega za traktor, pri katerem najmanjša širina koloteka zadnje osi ne presega 1 150 mm, zmanjšata na 300 mm oziroma 400 mm.

3.2   Položaj in nagib hrbtnega naslona

3.2.1   Zgornji rob hrbtnega naslona sedeža mora biti najmanj 260 mm nad referenčno točko sedeža (S) (glej sliko 1).

3.2.2   Hrbtni naslon mora imeti nagib 10 ± 5° (glej sliko 1).

3.3   Nagib sedežne ploskve

3.3.1   Nagib obremenjene sedežne blazine nazaj (glej kot α na sliki 1) glede na vodoravno ravnino, merjen z napravo za obremenitev v skladu z Dodatkom 8, mora znašati 3–12°.

3.4   Nastavitve sedeža (glej sliko 1)

3.4.1   Sedež mora biti vzdolžno nastavljiv najmanj po razdalji:

| — | 150 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi je večja od 1 150 mm; |
| --- | --- |

—

150 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi je večja od 1 150 mm;

| — | 60 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi znaša 1 150 mm ali manj. |
| --- | --- |

—

60 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi znaša 1 150 mm ali manj.

3.4.2   Sedež mora biti navpično nastavljiv najmanj po razdalji:

| — | 60 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi je večja od 1 150 mm; |
| --- | --- |

—

60 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi je večja od 1 150 mm;

| — | 30 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi znaša 1 150 mm ali manj. |
| --- | --- |

—

30 mm pri traktorjih, katerih najmanjša širina koloteka zadnje osi znaša 1 150 mm ali manj.

3.4.3   Vozila, ki niso opremljena z nastavljivim sedežem, so lahko namesto izpolnjevanja zahtev iz točk 3.4.1 in 3.4.2 opremljena z volanskim drogom in pedali, ki so vzdolžno in navpično nastavljivi najmanj po razdaljah, določenih v točkah 3.4.1 in 3.4.2.

Slika 1

Posebne zahteve za vozniški sedež

Image

3.5   Preskusi sedeža

3.5.1   Določitev karakteristik sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na težo voznika.

3.5.1.1   Karakteristike sistema vzmetenja sedeža se določijo s statičnim preskusom. Območje nastavitve sedeža glede na težo voznika se izračuna na podlagi karakteristik sistema vzmetenja. Ti izračuni niso potrebni za sedeže, ki jih ni mogoče ročno nastaviti glede na težo voznika.

3.5.1.2   Sedež se pritrdi na preskusno napravo ali na traktor in obremeni, bodisi neposredno bodisi z uporabo posebne naprave; ta obremenitev ne sme odstopati za več kot 5 N od nazivne obremenitve. Napaka pri merjenju hoda vzmetenja sedeža ne sme presegati 1 mm. Obremenitev je treba izvesti v skladu s postopkom, določenim v Dodatku 8.

3.5.1.3   Začrtati je treba celotno karakteristično krivuljo, ki predstavlja posedanje sistema vzmetenja sedeža, od ničelne do največje obremenitve in spet do ničelne obremenitve. Stopnje obremenitve, na katerih se meri hod vzmetenja sedeža, ne smejo biti večje od 100 N; začrtati je treba najmanj osem merilnih točk na približno enakih razdaljah hoda vzmetenja. Kot največjo obremenitev je treba upoštevati bodisi točko, od katere dalje ni več mogoče meriti hoda vzmetenja sedeža, bodisi obremenitev 1 500 N. Po vsakem povečanju ali zmanjšanju obremenitve je treba hod vzmetenja izmeriti 200 mm pred referenčno točko sedeža (S) na vzdolžni srednji ravnini sedežne ploskve. Po povečanju ali zmanjšanju obremenitve je treba počakati, da se sedež umiri.

3.5.1.4   Pri sedežih s skalo za nastavitev vzmetenja glede na težo voznika je treba karakteristične krivulje, ki predstavljajo posedanje sistema vzmetenja, začrtati pri nastavitvah za voznika s težo 50 in 120 kg. Pri sedežih, ki nimajo skale za nastavitev vzmetenja glede na težo voznika, imajo pa omejilnike nastavitve, se meritve opravijo pri nastavitvi na najmanjšo in največjo težo. Pri sedežih, ki nimajo niti skale za nastavitev vzmetenja glede na težo voznika niti omejilnikov nastavitve, je treba nastavitev izbrati na naslednji način:

| 3.5.1.4.1 | za spodnjo mejo nastavitve – sedež se ob razbremenitvi ravno še vrne do vrha hoda vzmetenja sedeža; |
| --- | --- |

3.5.1.4.1

za spodnjo mejo nastavitve – sedež se ob razbremenitvi ravno še vrne do vrha hoda vzmetenja sedeža;

| 3.5.1.4.2 | za zgornjo mejo nastavitve – sedež se ob obremenitvi 1 500 N posede do najnižje točke hoda vzmetenja sedeža. |
| --- | --- |

3.5.1.4.2

za zgornjo mejo nastavitve – sedež se ob obremenitvi 1 500 N posede do najnižje točke hoda vzmetenja sedeža.

3.5.1.5   Srednji položaj sistema vzmetenja je položaj, v katerem je sedež, ko se posede za polovico celotnega hoda sistema vzmetenja.

3.5.1.6   Ker imajo karakteristične krivulje sistema vzmetenja običajno obliko histereznih zank, je treba obremenitev določiti z začrtanjem črte po sredini zanke (glej opredelitev v točki 1.6 ter točki A in B v Dodatku 1).

3.5.1.7   Za določitev mej območja nastavitve sedeža v odvisnosti od teže voznika je treba navpične sile, določene v skladu s točko 3.5.1.6 za točki A in B (glej Dodatek 1), pomnožiti z velikostnim faktorjem 0,13 kg/N.

3.5.2   Določitev bočne stabilnosti

3.5.2.1   Sedež mora biti nastavljen na zgornjo mejo nastavitve glede na obremenitev in pritrjen na preskusno napravo ali na traktor tako, da osnovna plošča sedeža leži na togi plošči (preskusni napravi), ki ni manjša od nje.

3.5.2.2   Sedežna ploskev ali blazina se obremeni s preskusno obremenitvijo 1 000 N. Točka obremenitve mora biti 200 mm pred referenčno točko sedeža (S) in zaporedoma na obeh straneh sedežne blazine na razdalji 150 mm od simetrijske ravnine skozi sedež.

3.5.2.3   Med obremenitvijo se izmeri sprememba bočnega nagiba sedežne ploskve v končnih nastavitvah sedeža v vzdolžni smeri in po višini. Trajna deformacija v bližini točke obremenitve se ne upošteva.

3.5.3   Določitev karakteristik navpičnega nihanja

Nihanje sedeža se ugotavlja s preskusi na preskusni napravi in/ali na standardizirani preskusni progi, odvisno od tega, ali je sedež namenjen za traktor razreda (ali razredov) kategorije A ali kategorije B.

3.5.3.1   Preskušanje na preskusni napravi

3.5.3.1.1   Preskusna naprava mora simulirati navpično nihanje pritrdišč vozniškega sedeža. Nihanje se ustvarja z elektro-hidravlično napravo. Nastavljene vrednosti, ki se pri tem uporabljajo, so bodisi tiste, določene v dodatkih 3, 4a in 4b za zadevni razred traktorjev, bodisi dvojno integrirani signali pospeška, evidentirani na mestu pritrdišča sedeža na traktorju kategorije B med vožnjo s hitrostjo 12 ± 0,5 km/h po standardizirani preskusni progi, kot je opredeljeno v točki 3.5.3.2.1. Za ustvarjanje nihanja je treba uporabiti neprekinjen dvojni tek vzorca nastavljenih vrednosti.

Prehod med koncem zaporedja signalov pospeška, ki so evidentirani na standardizirani preskusni progi v prvem teku, in začetkom drugega teka mora biti enakomeren in brez sunkov. Meritve se ne smejo izvajati med prvim tekom vzorca nastavljenih vrednosti ali prvim tekom signalov pospeška. Uporabi se lahko več kot 700 vrednosti, ki so določene v dodatkih 3, 4a in 4b, če so bile te vrednosti izračunane, na primer s kubičnim zlepkom, iz prvotnih 700 vrednosti.

3.5.3.1.2   Poleg pritrditve za preskušani sedež morata biti na ploščadi vgrajena tudi volanski obroč in opora za noge. Njena postavitev mora biti taka, kot je prikazano v Dodatku 5.

3.5.3.1.3   Preskusna naprava mora imeti visoko upogibno in torzijsko togost, njeni ležaji in vodila pa ne smejo imeti večje zračnosti od tehnično potrebne. Če je ploščad podprta s pulzatorjem, mera R ne sme biti manjša od 2 000 mm (glej Dodatek 5). Magnituda razmerja nihanja pri frekvencah med 0,5 in 5,0 Hz, izmerjena v presledkih, ki ne presegajo 0,5 Hz, znaša 1,00 ± 0,05. Premik faze se ne sme spreminjati za več kot 20° v istem frekvenčnem območju.

3.5.3.2   Preskušanje na standardizirani preskusni progi

3.5.3.2.1   Preskusno progo sestavljata vzporedna vozna pasova, medsebojno oddaljena glede na kolotek traktorja. Oba sta lahko iz trdega materiala, kot je les ali beton, tvorijo pa ju lahko bodisi bloki, sestavljeni v osnovno konstrukcijo, bodisi neprekinjena ravna površina. Vzdolžni profil vsakega pasu opredeljujejo ordinate višine glede na osnovno raven; te ordinate so prikazane v preglednicah v Dodatku 2. Za preskusno progo je višina določena v razmikih po 16 cm vzdolž vsake proge.

Preskusna proga mora biti trdno vpeta v podlago in na njeni celotni dolžini so dovoljena le majhna odstopanja razdalje med voznima pasovoma; kolesa traktorja morajo ves čas ostati na voznih pasovih. Če sta pasova sestavljena iz blokov, mora biti njihova debelina 6–8 cm, razdalja med sredinami blokov pa 16 cm. Dolžina standardizirane preskusne proge mora biti 100 m.

Merjenje se mora začeti takoj, ko leži središčnica zadnje osi traktorja pravokotno na točko D = 0 na preskusni progi, in končati takoj, ko leži središčnica sprednje osi traktorja pravokotno na točko D = 100 na preskusni progi (glej preglednico v Dodatku 2).

3.5.3.2.2   Meritve se opravijo pri hitrosti 12 ± 0,5 km/h.

Predpisano hitrost je treba ohranjati brez uporabe zavor. Nihanje je treba meriti na sedežu in na mestu njegovega pritrdišča na traktor, enkrat z lahkim in enkrat s težkim voznikom.

Hitrost 12 km/h mora biti dosežena z vožnjo na dovoznem odseku proge. Površina tega dovoznega odseka mora biti ravna, na stiku s standardizirano preskusno progo pa ne sme biti nobene razlike v višini.

3.5.3.2.3   Sedež mora biti nastavljen glede na težo voznika v skladu z navodili proizvajalca.

3.5.3.2.4   Traktor mora biti opremljen z zaščitnim lokom in/ali kabino, razen če gre za tip traktorja, pri katerem taka oprema ni zahtevana. Na traktorju ne sme biti nobenih dodatnih naprav. Poleg tega na kolesih ali okviru traktorja ne sme biti nobenih obtežil, pnevmatike pa ne smejo vsebovati tekočine.

3.5.3.2.5   Pnevmatike, uporabljene pri preskusu, morajo imeti standardne mere in število vložkov, kot je določeno v navodilih proizvajalca. Globina profila ne sme biti manjša od 65 % globine profila pri novi pnevmatiki.

3.5.3.2.6   Bočne stene pnevmatik ne smejo biti poškodovane. Tlak v pnevmatikah mora ustrezati aritmetični sredini referenčnih tlakov, kot jih priporoča proizvajalec pnevmatik. Kolotek mora biti tak, kot je predviden za normalne delovne pogoje za model traktorja, na katerega je vgrajen sedež.

3.5.3.2.7   Meritve na mestu pritrdišča sedeža in na sedežu morajo biti opravljene med isto vožnjo.

Za merjenje in zapisovanje nihanja je treba uporabiti merilnik pospeška, ojačevalnik merilnega signala in magnetni zapisovalnik ali pa merilnik nihanja z neposrednim odčitavanjem. Zahteve za te instrumente so določene v točkah 3.5.3.3.2 do 3.5.3.3.6.

3.5.3.3   Zahteve za preskuse na preskusni progi in preskusni napravi

3.5.3.3.1   Teža voznika

Preskuse je treba opraviti z dvema voznikoma: en ima skupno težo 59 ± 1 kg, pri čemer teža njegovega morebitnega obtežilnega pasu ne sme presegati 5 kg, drugi pa skupno težo 98 ± 5 kg, pri čemer teža morebitnega obtežilnega pasu ne sme presegati 8 kg.

3.5.3.3.2   Položaj merilnika pospeška

Za merjenje nihanja, prenesenega na voznika, se merilnik pospeška pritrdi na ravno ploščo premera 250 ± 50 mm, katere osrednji del do premera 75 mm mora biti tog in opremljen s togo napravo za zaščito merilnika pospeška. To ploščo je treba namestiti na sredino sedežne ploskve med sedež in telo voznika. Površina plošče ne sme drseti.

Za merjenje nihanja na mestu pritrdišča sedeža mora biti merilnik pospeška pritrjen v bližini tega mesta na točki, ki ni oddaljena več kot 100 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja in ni zunaj območja navpične projekcije sedežne ploskve na traktor.

3.5.3.3.3   Merjenje pospeška nihanja

Merilnik pospeška in z njim povezana ojačevalna oprema za prenos signala morata biti občutljiva na nihanja z efektivnimi vrednostmi pospeška 0,05 m/s2 ter morata biti sposobna meriti nihanja z efektivnimi vrednostmi pospeška 5 m/s2 in vršnim faktorjem (razmerje med konično in efektivno vrednostjo) 3 brez popačenja in z največjo napako ± 2,5 % v območju 1–80 Hz.

3.5.3.3.4   Magnetni zapisovalnik

Če se uporablja magnetni zapisovalnik, njegova napaka predvajanja ne sme presegati ± 3,5 % v frekvenčnem območju 1–80 Hz, vključno s spremembo hitrosti traku pri predvajanju za analizo.

3.5.3.3.5   Merilnik nihanja

| 3.5.3.3.5.1 | Nihanje s frekvencami nad 10 Hz se lahko zanemari. Zato se lahko za merilnim instrumentom priključi nizkopasovni filter z mejno frekvenco približno 10 Hz in slabljenjem 12 dB na oktavo. |
| --- | --- |

3.5.3.3.5.1

Nihanje s frekvencami nad 10 Hz se lahko zanemari. Zato se lahko za merilnim instrumentom priključi nizkopasovni filter z mejno frekvenco približno 10 Hz in slabljenjem 12 dB na oktavo.

| 3.5.3.3.5.2 | Merilnik nihanja mora imeti med tipalom in integratorjem vgrajen elektronski utežitveni filter. Karakteristika tega filtra mora ustrezati krivulji, prikazani v Dodatku 6, njegovo območje napake pa mora biti ± 0,5 dB v frekvenčnem pasu 2–4 Hz in ± 2 dB pri drugih frekvencah. |
| --- | --- |

3.5.3.3.5.2

Merilnik nihanja mora imeti med tipalom in integratorjem vgrajen elektronski utežitveni filter. Karakteristika tega filtra mora ustrezati krivulji, prikazani v Dodatku 6, njegovo območje napake pa mora biti ± 0,5 dB v frekvenčnem pasu 2–4 Hz in ± 2 dB pri drugih frekvencah.

| 3.5.3.3.5.3 | Elektronska merilna naprava mora biti sposobna prikazovati:






  — | integral (I) kvadrata uteženega pospeška nihanja (aw) v preskusnem času , ali |
| --- | --- | --- |

3.5.3.3.5.3

Elektronska merilna naprava mora biti sposobna prikazovati:

—

integral (I) kvadrata uteženega pospeška nihanja (aw) v preskusnem času Formula, ali

| — | kvadratni koren tega integrala, ali |
| --- | --- |

—

kvadratni koren tega integrala, ali

| — | neposredno efektivno vrednost uteženega pospeška nihanja |
| --- | --- |

—

neposredno efektivno vrednost uteženega pospeška nihanja Formula

Netočnost celotnega sistema za merjenje efektivne vrednosti pospeška ne sme presegati ± 5 % izmerjene vrednosti.

3.5.3.3.6   Umerjanje

Vse instrumente je treba redno umerjati.

3.5.3.3.7   Vrednotenje preskusov nihanja

| 3.5.3.3.7.1 | Med vsakim preskusom mora biti uteženi pospešek nihanja za celotno trajanje preskusa ugotovljen z merilnikom nihanja, opisanim v točki 3.5.3.3.5. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.1

Med vsakim preskusom mora biti uteženi pospešek nihanja za celotno trajanje preskusa ugotovljen z merilnikom nihanja, opisanim v točki 3.5.3.3.5.

| 3.5.3.3.7.2 | V poročilu o preskusu je treba navesti aritmetično srednjo vrednost efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja sedeža (awS) za lahkega in težkega voznika. V njem je treba navesti tudi razmerje med aritmetično sredino efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja sedeža (awS) in aritmetično sredino efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja, izmerjenih na mestu pritrdišča sedeža (awB). To razmerje mora biti zaokroženo na dve decimalni mesti. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.2

V poročilu o preskusu je treba navesti aritmetično srednjo vrednost efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja sedeža (awS) za lahkega in težkega voznika. V njem je treba navesti tudi razmerje med aritmetično sredino efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja sedeža (awS) in aritmetično sredino efektivnih vrednosti uteženega pospeška nihanja, izmerjenih na mestu pritrdišča sedeža (awB). To razmerje mora biti zaokroženo na dve decimalni mesti.

| 3.5.3.3.7.3 | Izmeriti je treba temperaturo okolice med preskusom nihanja in jo navesti v poročilu. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.3

Izmeriti je treba temperaturo okolice med preskusom nihanja in jo navesti v poročilu.

3.5.4   Preskus nihanja za traktorske sedeže glede na njihovo predvideno rabo

3.5.4.1   Sedež, namenjen za traktorje razreda (ali razredov) kategorije A, je treba preskusiti na preskusni napravi za nihanje z uporabo ustreznih nastavljenih vrednosti signalov.

3.5.4.2   Sedež, namenjen za tip traktorja kategorije B, mora biti preskušen na standardizirani preskusni progi s traktorjem tega tipa. Lahko pa se opravi tudi preskus s simulacijo, in sicer z uporabo nastavljene vrednosti signala, ki ustreza krivulji pospeška, določeni med preskusom na standardizirani preskusni progi za tip traktorja, za katerega je namenjen sedež.

3.5.4.3   V skladu z zahtevami iz točke 3.5.4.2 se lahko preskusi tudi sedež, namenjen izključno za določen tip traktorja kategorije A. V tem primeru se homologacija za sestavni del podeli zgolj za tip traktorja, za katerega je preskušani sedež namenjen.

3.5.5   Postopek za ugotavljanje uteženega pospeška nihanja sedežev, namenjenih za traktorje kategorije A

3.5.5.1   Preskus na preskusni napravi za nihanje se opravi v skladu s točko 3.5.3.1. Določiti je treba vrednost awB, ki se med merjenjem dejansko pojavlja na mestu pritrdišča sedeža. Pri odstopanjih od referenčne vrednosti:

| a*wB = | 2,05 m/s2 za traktorje razreda I kategorije A; |
| --- | --- |
| a*wB = | 1,5 m/s2 za traktorje razreda II kategorije A; |
| a*wB = | 1,3 m/s2 za traktorje razreda III kategorije A. |

a*wB =

2,05 m/s2 za traktorje razreda I kategorije A;

a*wB =

1,5 m/s2 za traktorje razreda II kategorije A;

a*wB =

1,3 m/s2 za traktorje razreda III kategorije A.

Pospešek awS, izmerjen na vozniškem sedežu, je treba korigirati po naslednji enačbi: Formula

3.5.5.2   Za vsakega od dveh voznikov, navedenih v točki 3.5.3.3.1, se uteženi pospešek nihalnega gibanja meri na sedežu, in sicer 28 sekund za razreda I in III ter 31 sekund za razred II. Merjenje se mora začeti pri nastavljeni vrednosti signala, ki ustreza t = 0 sekund, in končati pri nastavljeni vrednosti signala, ki ustreza t = 28 oziroma 31 sekund (glej preglednice v dodatkih 3, 4a in 4b). Opraviti je treba vsaj dva preskusna teka. Izmerjene vrednosti ne smejo odstopati za več kot ± 5 % od aritmetične sredine. Vsako celotno zaporedje nastavljenih vrednosti se mora ponoviti v 28 oziroma 31 ± 0,5 s.

3.5.6   Postopek za ugotavljanje uteženega pospeška nihanja sedežev, namenjenih za traktorje kategorije B

3.5.6.1   V skladu z zahtevami iz točke 3.5.4.2 se preskusi nihanja sedežev ne uporabljajo za razred traktorjev, ampak le za vsak tip traktorja, za katerega je namenjen sedež.

3.5.6.2   Preskus na standardizirani preskusni progi mora biti opravljen v skladu z zahtevami iz točk 3.5.3.2 in 3.5.3.3. Pospeška nihanja, izmerjenega na vozniškem sedežu (awS), ni treba korigirati. Na standardizirani preskusni progi je treba opraviti vsaj dve preskusni vožnji. Izmerjene vrednosti ne smejo odstopati za več kot ± 10 % od aritmetične sredine.

3.5.6.3   Če se preskus opravi na preskusni napravi, ga je treba opraviti v povezavi s preskusom na standardizirani preskusni progi v skladu z zahtevami iz točk 3.5.3.1 in 3.5.3.3.

3.5.6.4   Preskusna naprava za nihanje mora biti nastavljena tako, da efektivna vrednost uteženega pospeška nihanja, izmerjena na mestu pritrdišča sedeža (awB), za manj kot ± 5 % odstopa od efektivne vrednosti uteženega pospeška nihanja, izmerjene na mestu pritrdišča sedeža na standardizirani preskusni progi (a*wF).

Pri odstopanju od vrednosti (awF*), izmerjene na mestu pritrdišča sedeža med preskusno vožnjo, je treba uteženi pospešek nihanja, izmerjen na vozniškem sedežu med preskusom na preskusni napravi, korigirati po naslednji enačbi: Formula

Vsak preskus na preskusni napravi je treba opraviti dvakrat. Izmerjene vrednosti ne smejo odstopati za več kot ± 5 % od aritmetične sredine.

3.5.7   Preskus za določanje karakteristik dušenja v resonančnem območju

3.5.7.1   Ta preskus se opravlja na preskusni napravi, kot je določeno v točki 3.5.3.1. Vendar je treba upoštevati naslednje:

3.5.7.2   namesto nastavljenih vrednosti, določenih v drugem odstavku točke 3.5.3.1.1 (glej dodatke 3, 4a in 4b), je treba ustvariti sinusna nihanja z amplitudo ± 15 mm in frekvenco 0,5–2 Hz. Meritve je treba opraviti v celotnem frekvenčnem območju ob stalni stopnji spreminjanja frekvence v času, ki ni manjši od 60 sekund, ali v intervalih, ki niso večji od 0,05 Hz, z naraščajočo frekvenco, nato pa na enak način še s padajočo frekvenco. Med tem merjenjem se lahko signali, ki jih oddajajo merilniki pospeška, filtrirajo skozi pasovni filter z robnima frekvencama 0,5 in 2,0 Hz;

3.5.7.3   sedež se pri prvem preskusu obremeni s 40 kg in pri drugem z 80 kg. Utež se položi na napravo, ki je prikazana na sliki 1 Dodatka 8, z isto smerjo in mestom delovanja sile kot pri določanju referenčne točke sedeža (S);

3.5.7.4   razmerje med efektivnimi vrednostmi pospeška nihanja na sedežni ploskvi awS in temi vrednostmi na mestu pritrdišča sedeža awB: Formula

se določi v frekvenčnem območju 0,5–2 Hz z intervali, ki ne presegajo 0,05 Hz;

3.5.7.5   izmerjeno razmerje je treba navesti v poročilu o preskusu, zaokroženo na dve decimalni mesti.

Dodatek 1

Določitev karakterističnih krivulj sistema vzmetenja sedeža in območja nastavitve sedeža glede na obremenitev (točka 3.5.1)

Image

Dodatek 2

Preskus na standardizirani preskusni progi

Preglednica ordinat višin glede na osnovno raven, ki določajo površino vsakega pasu preskusne proge (točka 2.5.3.2.1)

| D | = | razdalja od začetka standardizirane preskusne proge (v metrih) |
| --- | --- | --- |
| L | = | ordinata levega pasu (mm) |
| R | = | ordinata desnega pasu (mm) |

D

=

razdalja od začetka standardizirane preskusne proge (v metrih)

L

=

ordinata levega pasu (mm)

R

=

ordinata desnega pasu (mm)

| D | L | R |
| --- | --- | --- |
| 0 | 115 | 140 |
| 0·16 | 110 | 125 |
| 0·32 | 110 | 140 |
| 0·48 | 115 | 135 |
| 0·64 | 120 | 135 |
| 0·80 | 120 | 125 |
| 0·96 | 125 | 135 |
| 1·12 | 120 | 125 |
| 1·28 | 120 | 115 |
| 1·44 | 115 | 110 |
| 1·60 | 110 | 100 |
| 1·76 | 110 | 110 |
| 1·92 | 110 | 110 |
| 2·08 | 115 | 115 |
| 2·24 | 110 | 110 |
| 2·40 | 100 | 110 |
| 2·56 | 100 | 100 |
| 2·72 | 95 | 110 |
| 2·88 | 95 | 95 |
| 3·04 | 90 | 95 |
| 3·20 | 90 | 100 |
| 3·36 | 85 | 100 |
| 3·52 | 90 | 100 |
| 3·68 | 90 | 115 |
| 3·84 | 95 | 110 |
| 4·00 | 90 | 110 |
| 4·16 | 90 | 95 |
| 4·32 | 95 | 100 |
| 4·48 | 100 | 100 |
| 4·64 | 100 | 90 |
| 4·90 | 90 | 90 |
| 4·96 | 90 | 90 |
| 5·12 | 95 | 90 |
| 5·28 | 95 | 70 |
| 5·44 | 95 | 65 |
| 5·60 | 90 | 50 |
| 5·76 | 95 | 50 |
| 5·92 | 85 | 50 |
| 6·08 | 85 | 55 |
| 6·24 | 75 | 55 |
| 6·40 | 75 | 55 |
| 6·56 | 70 | 65 |
| 6·72 | 75 | 75 |
| 6·88 | 65 | 75 |
| 7·04 | 65 | 85 |
| 7·20 | 65 | 90 |
| 7·36 | 75 | 95 |
| 7·52 | 75 | 100 |
| 7·68 | 95 | 95 |
| 7·84 | 115 | 110 |
| 8·00 | 115 | 100 |
| 8·16 | 125 | 110 |
| 8·32 | 110 | 100 |
| 8·48 | 110 | 100 |
| 8·64 | 110 | 95 |
| 8·80 | 110 | 95 |
| 8·96 | 110 | 95 |
| 9·12 | 110 | 100 |
| 9·28 | 125 | 90 |
| 9·44 | 120 | 100 |
| 9·60 | 135 | 95 |
| 9·76 | 120 | 95 |
| 9·92 | 120 | 95 |
| 10·08 | 120 | 95 |
| 10·24 | 115 | 85 |
| 10·40 | 115 | 90 |
| 10·56 | 115 | 85 |
| 10·72 | 115 | 90 |
| 10·88 | 120 | 90 |
| 11·04 | 110 | 75 |
| 11·20 | 110 | 75 |
| 11·36 | 100 | 85 |
| 11·52 | 110 | 85 |
| 11·68 | 95 | 90 |
| 11·84 | 95 | 90 |
| 12·00 | 95 | 85 |
| 12·16 | 100 | 95 |
| 12·32 | 100 | 90 |
| 12·48 | 95 | 85 |
| 12·64 | 95 | 85 |
| 12·80 | 95 | 90 |
| 12·96 | 85 | 90 |
| 13·12 | 85 | 85 |
| 13·28 | 75 | 90 |
| 13·44 | 75 | 95 |
| 13·60 | 75 | 90 |
| 13·76 | 70 | 75 |
| 13·92 | 70 | 90 |
| 14·08 | 70 | 100 |
| 14·24 | 70 | 110 |
| 14·40 | 65 | 95 |
| 14·56 | 65 | 100 |
| 14·72 | 65 | 90 |
| 14·88 | 65 | 90 |
| 15·04 | 65 | 85 |
| 15·20 | 55 | 85 |
| 15·36 | 65 | 85 |
| 15·52 | 65 | 85 |
| 15·68 | 55 | 75 |
| 15·84 | 55 | 85 |
| 16·00 | 65 | 75 |
| 16·16 | 55 | 85 |
| 16·32 | 50 | 75 |
| 16·48 | 55 | 75 |
| 16·64 | 65 | 75 |
| 16·80 | 65 | 75 |
| 16·96 | 65 | 85 |
| 17·12 | 65 | 70 |
| 17·28 | 65 | 65 |
| 17·44 | 65 | 75 |
| 17·60 | 65 | 75 |
| 17·76 | 50 | 75 |
| 17·92 | 55 | 85 |
| 18·08 | 55 | 85 |
| 18·24 | 65 | 85 |
| 18·40 | 70 | 75 |
| 18·56 | 75 | 75 |
| 18·72 | 95 | 75 |
| 18·88 | 90 | 75 |
| 19·04 | 90 | 70 |
| 19·20 | 95 | 70 |
| 19·36 | 85 | 70 |
| 19·52 | 85 | 75 |
| 19·68 | 75 | 85 |
| 19·84 | 85 | 85 |
| 20·00 | 75 | 90 |
| 20·16 | 85 | 85 |
| 20·32 | 75 | 70 |
| 20·48 | 70 | 75 |
| 20·64 | 65 | 75 |
| 20·80 | 70 | 75 |
| 20·96 | 65 | 75 |
| 21·12 | 70 | 75 |
| 21·28 | 70 | 85 |
| 21·44 | 70 | 85 |
| 21·60 | 70 | 90 |
| 21·76 | 75 | 95 |
| 21·92 | 75 | 95 |
| 22·08 | 75 | 90 |
| 22·24 | 85 | 90 |
| 22·40 | 85 | 95 |
| 22·58 | 90 | 85 |
| 22·72 | 90 | 85 |
| 22·88 | 95 | 85 |
| 23·04 | 95 | 85 |
| 23·20 | 100 | 85 |
| 23·36 | 100 | 75 |
| 23·52 | 110 | 85 |
| 23·68 | 110 | 85 |
| 23·84 | 110 | 85 |
| 24·00 | 100 | 75 |
| 24·16 | 100 | 75 |
| 24·32 | 95 | 70 |
| 24·48 | 100 | 70 |
| 24·64 | 100 | 70 |
| 24·80 | 115 | 75 |
| 24·96 | 110 | 75 |
| 25·12 | 110 | 85 |
| 25·28 | 100 | 75 |
| 25·44 | 110 | 95 |
| 25·60 | 100 | 95 |
| 25·76 | 115 | 100 |
| 25·92 | 115 | 100 |
| 26·08 | 110 | 95 |
| 26·24 | 115 | 95 |
| 26·40 | 110 | 95 |
| 26·56 | 100 | 95 |
| 26·72 | 100 | 95 |
| 26·88 | 100 | 100 |
| 27·04 | 100 | 95 |
| 27·20 | 100 | 95 |
| 27·36 | 110 | 90 |
| 27·52 | 115 | 90 |
| 27·68 | 115 | 85 |
| 27·84 | 110 | 90 |
| 28·00 | 110 | 85 |
| 28·16 | 110 | 85 |
| 28·32 | 100 | 85 |
| 28·48 | 100 | 90 |
| 28·64 | 90 | 85 |
| 28·80 | 90 | 75 |
| 28·96 | 75 | 90 |
| 29·12 | 75 | 75 |
| 29·28 | 75 | 75 |
| 29·44 | 70 | 75 |
| 29·60 | 75 | 75 |
| 29·76 | 75 | 85 |
| 29·92 | 85 | 75 |
| 30·08 | 75 | 75 |
| 30·24 | 85 | 75 |
| 30·40 | 75 | 75 |
| 30·56 | 70 | 75 |
| 30·72 | 75 | 75 |
| 30·88 | 85 | 75 |
| 31·04 | 90 | 75 |
| 31·20 | 90 | 85 |
| 31·36 | 100 | 75 |
| 31·52 | 100 | 75 |
| 31·68 | 120 | 85 |
| 31·84 | 115 | 75 |
| 32·00 | 120 | 85 |
| 32·16 | 120 | 85 |
| 32·32 | 135 | 90 |
| 32·48 | 145 | 95 |
| 32·64 | 160 | 95 |
| 32·80 | 165 | 90 |
| 32·96 | 155 | 90 |
| 33·12 | 145 | 90 |
| 33·28 | 140 | 95 |
| 33·44 | 140 | 85 |
| 33·60 | 140 | 85 |
| 33·76 | 125 | 75 |
| 33·92 | 125 | 75 |
| 34·08 | 115 | 85 |
| 34·24 | 120 | 75 |
| 34·40 | 125 | 75 |
| 34·56 | 115 | 85 |
| 34·72 | 115 | 75 |
| 34·88 | 115 | 90 |
| 35·04 | 115 | 100 |
| 35·20 | 120 | 100 |
| 35·36 | 120 | 100 |
| 35·52 | 135 | 95 |
| 35·68 | 135 | 95 |
| 35·84 | 135 | 95 |
| 36·00 | 135 | 90 |
| 36·16 | 120 | 75 |
| 36·32 | 115 | 75 |
| 36·48 | 110 | 70 |
| 36·64 | 100 | 65 |
| 36·80 | 110 | 55 |
| 36·96 | 115 | 55 |
| 37·12 | 100 | 50 |
| 37·28 | 115 | 50 |
| 37·44 | 110 | 50 |
| 37·60 | 100 | 65 |
| 37·76 | 90 | 55 |
| 37·92 | 95 | 55 |
| 38·08 | 90 | 35 |
| 38·24 | 90 | 35 |
| 38·40 | 110 | 35 |
| 38·56 | 100 | 35 |
| 38·72 | 115 | 35 |
| 38·88 | 100 | 35 |
| 39·04 | 100 | 35 |
| 39·20 | 110 | 30 |
| 39·36 | 110 | 45 |
| 39·52 | 110 | 50 |
| 39·68 | 100 | 55 |
| 39·84 | 110 | 50 |
| 40·00 | 90 | 55 |
| 40·16 | 85 | 55 |
| 40·32 | 90 | 65 |
| 40·48 | 90 | 65 |
| 40·64 | 90 | 70 |
| 40·80 | 95 | 75 |
| 40·96 | 95 | 75 |
| 41·12 | 95 | 75 |
| 41·28 | 90 | 90 |
| 41·44 | 90 | 95 |
| 41·60 | 85 | 95 |
| 41·76 | 85 | 100 |
| 41·92 | 90 | 100 |
| 42·08 | 90 | 95 |
| 42·24 | 85 | 100 |
| 42·40 | 85 | 110 |
| 42·56 | 95 | 110 |
| 42·72 | 95 | 115 |
| 42·88 | 95 | 115 |
| 43·04 | 100 | 100 |
| 43·20 | 100 | 95 |
| 43·36 | 100 | 95 |
| 43·52 | 100 | 90 |
| 43·68 | 110 | 95 |
| 43·84 | 100 | 100 |
| 44·00 | 110 | 90 |
| 44·16 | 100 | 85 |
| 44·32 | 110 | 90 |
| 44·48 | 110 | 85 |
| 44·64 | 100 | 85 |
| 44·80 | 100 | 90 |
| 44·96 | 95 | 90 |
| 45·12 | 90 | 95 |
| 45·28 | 90 | 100 |
| 45·44 | 95 | 100 |
| 45·60 | 90 | 90 |
| 45·76 | 85 | 90 |
| 45·92 | 75 | 90 |
| 46·08 | 85 | 90 |
| 46·24 | 75 | 90 |
| 46·40 | 75 | 90 |
| 46·54 | 75 | 90 |
| 46·72 | 85 | 90 |
| 46·88 | 85 | 85 |
| 47·04 | 90 | 85 |
| 47·20 | 75 | 85 |
| 47·36 | 65 | 75 |
| 47·52 | 70 | 70 |
| 47·68 | 70 | 75 |
| 47·84 | 70 | 75 |
| 48·00 | 75 | 85 |
| 48·16 | 90 | 95 |
| 48·32 | 95 | 95 |
| 48·48 | 100 | 120 |
| 48·64 | 110 | 100 |
| 48·30 | 115 | 100 |
| 48·96 | 115 | 115 |
| 49·12 | 120 | 115 |
| 49·28 | 120 | 110 |
| 49·44 | 115 | 95 |
| 49·60 | 115 | 90 |
| 49·76 | 115 | 90 |
| 49·92 | 110 | 95 |
| 50·08 | 110 | 100 |
| 50·24 | 100 | 110 |
| 50·40 | 100 | 120 |
| 50·56 | 95 | 120 |
| 50·72 | 95 | 115 |
| 50·88 | 95 | 120 |
| 51·04 | 95 | 120 |
| 51·20 | 90 | 135 |
| 51·36 | 95 | 125 |
| 51·52 | 95 | 120 |
| 51·68 | 100 | 120 |
| 51·84 | 100 | 120 |
| 52·00 | 100 | 120 |
| 52·16 | 100 | 125 |
| 52·32 | 110 | 125 |
| 52·48 | 110 | 125 |
| 52·64 | 100 | 125 |
| 52·80 | 100 | 120 |
| 52·96 | 100 | 120 |
| 53·12 | 110 | 115 |
| 53·28 | 100 | 110 |
| 53·44 | 110 | 110 |
| 53·60 | 95 | 110 |
| 53·76 | 95 | 110 |
| 53·92 | 100 | 110 |
| 54·08 | 95 | 100 |
| 54·24 | 100 | 100 |
| 54·40 | 100 | 100 |
| 54·56 | 100 | 100 |
| 54·72 | 95 | 100 |
| 54·88 | 100 | 100 |
| 55·04 | 100 | 115 |
| 55·20 | 110 | 115 |
| 55·36 | 100 | 110 |
| 55·52 | 110 | 100 |
| 55·68 | 100 | 110 |
| 55·84 | 100 | 110 |
| 56·00 | 100 | 110 |
| 56·16 | 95 | 115 |
| 56·32 | 90 | 110 |
| 56·48 | 95 | 110 |
| 56·64 | 95 | 110 |
| 56·80 | 90 | 100 |
| 56·96 | 100 | 100 |
| 57·12 | 100 | 95 |
| 57·28 | 95 | 100 |
| 57·44 | 100 | 100 |
| 57·60 | 95 | 115 |
| 57·76 | 85 | 110 |
| 57·92 | 90 | 115 |
| 58·08 | 90 | 110 |
| 58·24 | 90 | 100 |
| 58·40 | 85 | 95 |
| 58·56 | 90 | 95 |
| 58·72 | 85 | 90 |
| 58·88 | 90 | 90 |
| 59·04 | 90 | 95 |
| 59·20 | 90 | 115 |
| 59·36 | 90 | 115 |
| 59·52 | 90 | 115 |
| 59·68 | 85 | 110 |
| 59·84 | 75 | 110 |
| 60·00 | 90 | 115 |
| 60·16 | 90 | 120 |
| 60·32 | 90 | 120 |
| 60·48 | 90 | 120 |
| 60·64 | 95 | 120 |
| 60·80 | 95 | 120 |
| 60·96 | 90 | 120 |
| 61·12 | 90 | 115 |
| 61·28 | 95 | 110 |
| 61·44 | 95 | 110 |
| 61·60 | 100 | 100 |
| 61·76 | 110 | 100 |
| 61·92 | 100 | 100 |
| 62·08 | 100 | 100 |
| 62·24 | 95 | 100 |
| 62·40 | 95 | 100 |
| 62·56 | 95 | 100 |
| 62·72 | 90 | 100 |
| 62·88 | 90 | 100 |
| 63·04 | 90 | 100 |
| 63·20 | 90 | 90 |
| 63·36 | 90 | 90 |
| 63·52 | 85 | 90 |
| 63·68 | 85 | 90 |
| 63·84 | 75 | 85 |
| 64·00 | 75 | 85 |
| 64·16 | 75 | 75 |
| 64·32 | 75 | 75 |
| 64·48 | 70 | 75 |
| 64·64 | 70 | 70 |
| 64·80 | 70 | 55 |
| 64·96 | 70 | 45 |
| 65·12 | 65 | 55 |
| 65·28 | 65 | 55 |
| 65·44 | 65 | 65 |
| 65·60 | 55 | 70 |
| 65·76 | 55 | 75 |
| 65·92 | 55 | 75 |
| 66·08 | 55 | 75 |
| 66·24 | 55 | 85 |
| 66·46 | 55 | 85 |
| 66·56 | 65 | 90 |
| 66·72 | 70 | 90 |
| 66·88 | 70 | 110 |
| 67·04 | 65 | 100 |
| 67·20 | 55 | 100 |
| 67·36 | 65 | 100 |
| 67·52 | 50 | 100 |
| 67·68 | 50 | 85 |
| 67·84 | 50 | 90 |
| 68·00 | 50 | 100 |
| 68·16 | 55 | 100 |
| 68·32 | 55 | 95 |
| 68·48 | 65 | 90 |
| 68·64 | 50 | 85 |
| 68·80 | 50 | 70 |
| 68·96 | 50 | 70 |
| 69·12 | 50 | 65 |
| 69·28 | 50 | 55 |
| 69·44 | 45 | 50 |
| 69·60 | 35 | 50 |
| 69·76 | 35 | 55 |
| 69·92 | 35 | 65 |
| 70·08 | 35 | 65 |
| 70·24 | 35 | 65 |
| 70·40 | 35 | 55 |
| 70·58 | 45 | 55 |
| 70·72 | 50 | 55 |
| 70·88 | 50 | 50 |
| 71·04 | 50 | 45 |
| 71·20 | 50 | 45 |
| 71·36 | 50 | 50 |
| 71·52 | 45 | 45 |
| 71·68 | 45 | 55 |
| 71·84 | 55 | 65 |
| 72·00 | 55 | 65 |
| 72·16 | 70 | 65 |
| 72·32 | 70 | 75 |
| 72·48 | 75 | 85 |
| 72·64 | 75 | 85 |
| 72·80 | 75 | 90 |
| 72·96 | 85 | 95 |
| 73·12 | 90 | 100 |
| 73·28 | 90 | 110 |
| 73·44 | 90 | 115 |
| 73·60 | 90 | 120 |
| 73·76 | 90 | 115 |
| 73·92 | 90 | 115 |
| 74·08 | 110 | 115 |
| 74·24 | 100 | 100 |
| 74·40 | 100 | 110 |
| 74·56 | 100 | 110 |
| 74·72 | 95 | 115 |
| 74·88 | 95 | 120 |
| 75·04 | 95 | 125 |
| 75·20 | 95 | 135 |
| 75·36 | 100 | 135 |
| 75·52 | 100 | 140 |
| 75·68 | 100 | 140 |
| 75·84 | 100 | 140 |
| 76·00 | 110 | 135 |
| 76·16 | 100 | 125 |
| 76·32 | 100 | 125 |
| 76·48 | 100 | 125 |
| 76·64 | 110 | 125 |
| 76·80 | 115 | 125 |
| 76·96 | 120 | 125 |
| 77·12 | 120 | 125 |
| 77·28 | 120 | 135 |
| 77·44 | 110 | 125 |
| 77·60 | 100 | 125 |
| 77·76 | 120 | 135 |
| 77·92 | 120 | 125 |
| 78·03 | 120 | 125 |
| 78·24 | 115 | 125 |
| 78·40 | 115 | 120 |
| 78·56 | 115 | 120 |
| 78·72 | 110 | 120 |
| 78·88 | 100 | 120 |
| 79·04 | 100 | 120 |
| 79·20 | 95 | 120 |
| 79·36 | 95 | 120 |
| 79·52 | 95 | 125 |
| 79·68 | 95 | 125 |
| 79·84 | 100 | 120 |
| 80·00 | 95 | 125 |
| 80·16 | 95 | 125 |
| 80·32 | 95 | 125 |
| 80·48 | 100 | 120 |
| 80·64 | 100 | 125 |
| 80·80 | 100 | 125 |
| 80·96 | 110 | 125 |
| 81·12 | 115 | 135 |
| 81·28 | 110 | 140 |
| 81·44 | 115 | 140 |
| 81·60 | 110 | 140 |
| 81·76 | 115 | 140 |
| 81·92 | 110 | 140 |
| 82·08 | 110 | 140 |
| 82·24 | 110 | 135 |
| 82·40 | 110 | 135 |
| 82·56 | 100 | 125 |
| 87·72 | 110 | 125 |
| 82·88 | 110 | 125 |
| 83·04 | 100 | 125 |
| 83·20 | 100 | 120 |
| 83·36 | 100 | 125 |
| 83·52 | 100 | 120 |
| 83·68 | 100 | 135 |
| 83·84 | 95 | 140 |
| 84·00 | 100 | 135 |
| 84·16 | 110 | 140 |
| 84·32 | 110 | 140 |
| 84·48 | 110 | 140 |
| 84·64 | 110 | 140 |
| 84·80 | 120 | 155 |
| 84·96 | 115 | 145 |
| 85·12 | 115 | 155 |
| 85·28 | 120 | 160 |
| 85·44 | 120 | 165 |
| 85·60 | 120 | 160 |
| 85·76 | 125 | 165 |
| 85·92 | 135 | 160 |
| 86·08 | 135 | 160 |
| 86·24 | 125 | 155 |
| 86·40 | 125 | 155 |
| 86·56 | 120 | 145 |
| 86·72 | 120 | 145 |
| 86·98 | 110 | 140 |
| 87·04 | 110 | 140 |
| 87·20 | 110 | 140 |
| 87·36 | 110 | 140 |
| 87·52 | 110 | 140 |
| 87·68 | 100 | 135 |
| 87·84 | 100 | 135 |
| 88·00 | 100 | 135 |
| 88·16 | 100 | 125 |
| 88·32 | 110 | 120 |
| 88·48 | 115 | 120 |
| 88·64 | 110 | 120 |
| 88·80 | 110 | 125 |
| 88·96 | 100 | 125 |
| 89·12 | 100 | 125 |
| 89·28 | 95 | 125 |
| 89·44 | 95 | 125 |
| 89·60 | 100 | 120 |
| 89·76 | 100 | 135 |
| 89·92 | 110 | 140 |
| 90·08 | 110 | 135 |
| 90·24 | 110 | 140 |
| 90·40 | 100 | 145 |
| 90·56 | 100 | 155 |
| 90·72 | 110 | 155 |
| 90·88 | 110 | 155 |
| 91·04 | 100 | 155 |
| 91·20 | 110 | 155 |
| 91·36 | 110 | 160 |
| 91·52 | 115 | 160 |
| 91·68 | 110 | 155 |
| 91·84 | 115 | 155 |
| 92·00 | 115 | 140 |
| 92·16 | 115 | 155 |
| 92·32 | 120 | 155 |
| 92·48 | 125 | 145 |
| 92·64 | 125 | 155 |
| 92·80 | 125 | 155 |
| 92·96 | 120 | 155 |
| 93·12 | 120 | 145 |
| 93·28 | 120 | 145 |
| 93·44 | 115 | 145 |
| 93·60 | 120 | 145 |
| 93·76 | 115 | 140 |
| 93·92 | 115 | 140 |
| 94·08 | 115 | 140 |
| 94·24 | 115 | 140 |
| 94·40 | 115 | 140 |
| 94·56 | 115 | 140 |
| 94·72 | 115 | 135 |
| 94·88 | 115 | 135 |
| 95·04 | 110 | 135 |
| 95·20 | 110 | 135 |
| 95·36 | 110 | 135 |
| 95·52 | 115 | 135 |
| 95·68 | 100 | 140 |
| 95·84 | 95 | 135 |
| 96·00 | 100 | 125 |
| 96·16 | 95 | 125 |
| 96·32 | 95 | 125 |
| 96·48 | 95 | 125 |
| 96·64 | 110 | 125 |
| 96·80 | 95 | 120 |
| 96·96 | 95 | 120 |
| 97·12 | 95 | 120 |
| 97·28 | 95 | 110 |
| 97·44 | 100 | 115 |
| 97·60 | 110 | 120 |
| 97·76 | 110 | 115 |
| 97·92 | 100 | 115 |
| 98·08 | 95 | 115 |
| 98·24 | 100 | 115 |
| 98·40 | 95 | 115 |
| 98·52 | 100 | 115 |
| 98·72 | 100 | 110 |
| 98·88 | 110 | 100 |
| 99·04 | 95 | 95 |
| 99·20 | 90 | 100 |
| 99·36 | 90 | 100 |
| 93·52 | 75 | 110 |
| 99·68 | 75 | 115 |
| 99·84 | 75 | 115 |
| 100·00 | 75 | 110 |

D

L

R

0

115

140

0·16

110

125

0·32

110

140

0·48

115

135

0·64

120

135

0·80

120

125

0·96

125

135

1·12

120

125

1·28

120

115

1·44

115

110

1·60

110

100

1·76

110

110

1·92

110

110

2·08

115

115

2·24

110

110

2·40

100

110

2·56

100

100

2·72

95

110

2·88

95

95

3·04

90

95

3·20

90

100

3·36

85

100

3·52

90

100

3·68

90

115

3·84

95

110

4·00

90

110

4·16

90

95

4·32

95

100

4·48

100

100

4·64

100

90

4·90

90

90

4·96

90

90

5·12

95

90

5·28

95

70

5·44

95

65

5·60

90

50

5·76

95

50

5·92

85

50

6·08

85

55

6·24

75

55

6·40

75

55

6·56

70

65

6·72

75

75

6·88

65

75

7·04

65

85

7·20

65

90

7·36

75

95

7·52

75

100

7·68

95

95

7·84

115

110

8·00

115

100

8·16

125

110

8·32

110

100

8·48

110

100

8·64

110

95

8·80

110

95

8·96

110

95

9·12

110

100

9·28

125

90

9·44

120

100

9·60

135

95

9·76

120

95

9·92

120

95

10·08

120

95

10·24

115

85

10·40

115

90

10·56

115

85

10·72

115

90

10·88

120

90

11·04

110

75

11·20

110

75

11·36

100

85

11·52

110

85

11·68

95

90

11·84

95

90

12·00

95

85

12·16

100

95

12·32

100

90

12·48

95

85

12·64

95

85

12·80

95

90

12·96

85

90

13·12

85

85

13·28

75

90

13·44

75

95

13·60

75

90

13·76

70

75

13·92

70

90

14·08

70

100

14·24

70

110

14·40

65

95

14·56

65

100

14·72

65

90

14·88

65

90

15·04

65

85

15·20

55

85

15·36

65

85

15·52

65

85

15·68

55

75

15·84

55

85

16·00

65

75

16·16

55

85

16·32

50

75

16·48

55

75

16·64

65

75

16·80

65

75

16·96

65

85

17·12

65

70

17·28

65

65

17·44

65

75

17·60

65

75

17·76

50

75

17·92

55

85

18·08

55

85

18·24

65

85

18·40

70

75

18·56

75

75

18·72

95

75

18·88

90

75

19·04

90

70

19·20

95

70

19·36

85

70

19·52

85

75

19·68

75

85

19·84

85

85

20·00

75

90

20·16

85

85

20·32

75

70

20·48

70

75

20·64

65

75

20·80

70

75

20·96

65

75

21·12

70

75

21·28

70

85

21·44

70

85

21·60

70

90

21·76

75

95

21·92

75

95

22·08

75

90

22·24

85

90

22·40

85

95

22·58

90

85

22·72

90

85

22·88

95

85

23·04

95

85

23·20

100

85

23·36

100

75

23·52

110

85

23·68

110

85

23·84

110

85

24·00

100

75

24·16

100

75

24·32

95

70

24·48

100

70

24·64

100

70

24·80

115

75

24·96

110

75

25·12

110

85

25·28

100

75

25·44

110

95

25·60

100

95

25·76

115

100

25·92

115

100

26·08

110

95

26·24

115

95

26·40

110

95

26·56

100

95

26·72

100

95

26·88

100

100

27·04

100

95

27·20

100

95

27·36

110

90

27·52

115

90

27·68

115

85

27·84

110

90

28·00

110

85

28·16

110

85

28·32

100

85

28·48

100

90

28·64

90

85

28·80

90

75

28·96

75

90

29·12

75

75

29·28

75

75

29·44

70

75

29·60

75

75

29·76

75

85

29·92

85

75

30·08

75

75

30·24

85

75

30·40

75

75

30·56

70

75

30·72

75

75

30·88

85

75

31·04

90

75

31·20

90

85

31·36

100

75

31·52

100

75

31·68

120

85

31·84

115

75

32·00

120

85

32·16

120

85

32·32

135

90

32·48

145

95

32·64

160

95

32·80

165

90

32·96

155

90

33·12

145

90

33·28

140

95

33·44

140

85

33·60

140

85

33·76

125

75

33·92

125

75

34·08

115

85

34·24

120

75

34·40

125

75

34·56

115

85

34·72

115

75

34·88

115

90

35·04

115

100

35·20

120

100

35·36

120

100

35·52

135

95

35·68

135

95

35·84

135

95

36·00

135

90

36·16

120

75

36·32

115

75

36·48

110

70

36·64

100

65

36·80

110

55

36·96

115

55

37·12

100

50

37·28

115

50

37·44

110

50

37·60

100

65

37·76

90

55

37·92

95

55

38·08

90

35

38·24

90

35

38·40

110

35

38·56

100

35

38·72

115

35

38·88

100

35

39·04

100

35

39·20

110

30

39·36

110

45

39·52

110

50

39·68

100

55

39·84

110

50

40·00

90

55

40·16

85

55

40·32

90

65

40·48

90

65

40·64

90

70

40·80

95

75

40·96

95

75

41·12

95

75

41·28

90

90

41·44

90

95

41·60

85

95

41·76

85

100

41·92

90

100

42·08

90

95

42·24

85

100

42·40

85

110

42·56

95

110

42·72

95

115

42·88

95

115

43·04

100

100

43·20

100

95

43·36

100

95

43·52

100

90

43·68

110

95

43·84

100

100

44·00

110

90

44·16

100

85

44·32

110

90

44·48

110

85

44·64

100

85

44·80

100

90

44·96

95

90

45·12

90

95

45·28

90

100

45·44

95

100

45·60

90

90

45·76

85

90

45·92

75

90

46·08

85

90

46·24

75

90

46·40

75

90

46·54

75

90

46·72

85

90

46·88

85

85

47·04

90

85

47·20

75

85

47·36

65

75

47·52

70

70

47·68

70

75

47·84

70

75

48·00

75

85

48·16

90

95

48·32

95

95

48·48

100

120

48·64

110

100

48·30

115

100

48·96

115

115

49·12

120

115

49·28

120

110

49·44

115

95

49·60

115

90

49·76

115

90

49·92

110

95

50·08

110

100

50·24

100

110

50·40

100

120

50·56

95

120

50·72

95

115

50·88

95

120

51·04

95

120

51·20

90

135

51·36

95

125

51·52

95

120

51·68

100

120

51·84

100

120

52·00

100

120

52·16

100

125

52·32

110

125

52·48

110

125

52·64

100

125

52·80

100

120

52·96

100

120

53·12

110

115

53·28

100

110

53·44

110

110

53·60

95

110

53·76

95

110

53·92

100

110

54·08

95

100

54·24

100

100

54·40

100

100

54·56

100

100

54·72

95

100

54·88

100

100

55·04

100

115

55·20

110

115

55·36

100

110

55·52

110

100

55·68

100

110

55·84

100

110

56·00

100

110

56·16

95

115

56·32

90

110

56·48

95

110

56·64

95

110

56·80

90

100

56·96

100

100

57·12

100

95

57·28

95

100

57·44

100

100

57·60

95

115

57·76

85

110

57·92

90

115

58·08

90

110

58·24

90

100

58·40

85

95

58·56

90

95

58·72

85

90

58·88

90

90

59·04

90

95

59·20

90

115

59·36

90

115

59·52

90

115

59·68

85

110

59·84

75

110

60·00

90

115

60·16

90

120

60·32

90

120

60·48

90

120

60·64

95

120

60·80

95

120

60·96

90

120

61·12

90

115

61·28

95

110

61·44

95

110

61·60

100

100

61·76

110

100

61·92

100

100

62·08

100

100

62·24

95

100

62·40

95

100

62·56

95

100

62·72

90

100

62·88

90

100

63·04

90

100

63·20

90

90

63·36

90

90

63·52

85

90

63·68

85

90

63·84

75

85

64·00

75

85

64·16

75

75

64·32

75

75

64·48

70

75

64·64

70

70

64·80

70

55

64·96

70

45

65·12

65

55

65·28

65

55

65·44

65

65

65·60

55

70

65·76

55

75

65·92

55

75

66·08

55

75

66·24

55

85

66·46

55

85

66·56

65

90

66·72

70

90

66·88

70

110

67·04

65

100

67·20

55

100

67·36

65

100

67·52

50

100

67·68

50

85

67·84

50

90

68·00

50

100

68·16

55

100

68·32

55

95

68·48

65

90

68·64

50

85

68·80

50

70

68·96

50

70

69·12

50

65

69·28

50

55

69·44

45

50

69·60

35

50

69·76

35

55

69·92

35

65

70·08

35

65

70·24

35

65

70·40

35

55

70·58

45

55

70·72

50

55

70·88

50

50

71·04

50

45

71·20

50

45

71·36

50

50

71·52

45

45

71·68

45

55

71·84

55

65

72·00

55

65

72·16

70

65

72·32

70

75

72·48

75

85

72·64

75

85

72·80

75

90

72·96

85

95

73·12

90

100

73·28

90

110

73·44

90

115

73·60

90

120

73·76

90

115

73·92

90

115

74·08

110

115

74·24

100

100

74·40

100

110

74·56

100

110

74·72

95

115

74·88

95

120

75·04

95

125

75·20

95

135

75·36

100

135

75·52

100

140

75·68

100

140

75·84

100

140

76·00

110

135

76·16

100

125

76·32

100

125

76·48

100

125

76·64

110

125

76·80

115

125

76·96

120

125

77·12

120

125

77·28

120

135

77·44

110

125

77·60

100

125

77·76

120

135

77·92

120

125

78·03

120

125

78·24

115

125

78·40

115

120

78·56

115

120

78·72

110

120

78·88

100

120

79·04

100

120

79·20

95

120

79·36

95

120

79·52

95

125

79·68

95

125

79·84

100

120

80·00

95

125

80·16

95

125

80·32

95

125

80·48

100

120

80·64

100

125

80·80

100

125

80·96

110

125

81·12

115

135

81·28

110

140

81·44

115

140

81·60

110

140

81·76

115

140

81·92

110

140

82·08

110

140

82·24

110

135

82·40

110

135

82·56

100

125

87·72

110

125

82·88

110

125

83·04

100

125

83·20

100

120

83·36

100

125

83·52

100

120

83·68

100

135

83·84

95

140

84·00

100

135

84·16

110

140

84·32

110

140

84·48

110

140

84·64

110

140

84·80

120

155

84·96

115

145

85·12

115

155

85·28

120

160

85·44

120

165

85·60

120

160

85·76

125

165

85·92

135

160

86·08

135

160

86·24

125

155

86·40

125

155

86·56

120

145

86·72

120

145

86·98

110

140

87·04

110

140

87·20

110

140

87·36

110

140

87·52

110

140

87·68

100

135

87·84

100

135

88·00

100

135

88·16

100

125

88·32

110

120

88·48

115

120

88·64

110

120

88·80

110

125

88·96

100

125

89·12

100

125

89·28

95

125

89·44

95

125

89·60

100

120

89·76

100

135

89·92

110

140

90·08

110

135

90·24

110

140

90·40

100

145

90·56

100

155

90·72

110

155

90·88

110

155

91·04

100

155

91·20

110

155

91·36

110

160

91·52

115

160

91·68

110

155

91·84

115

155

92·00

115

140

92·16

115

155

92·32

120

155

92·48

125

145

92·64

125

155

92·80

125

155

92·96

120

155

93·12

120

145

93·28

120

145

93·44

115

145

93·60

120

145

93·76

115

140

93·92

115

140

94·08

115

140

94·24

115

140

94·40

115

140

94·56

115

140

94·72

115

135

94·88

115

135

95·04

110

135

95·20

110

135

95·36

110

135

95·52

115

135

95·68

100

140

95·84

95

135

96·00

100

125

96·16

95

125

96·32

95

125

96·48

95

125

96·64

110

125

96·80

95

120

96·96

95

120

97·12

95

120

97·28

95

110

97·44

100

115

97·60

110

120

97·76

110

115

97·92

100

115

98·08

95

115

98·24

100

115

98·40

95

115

98·52

100

115

98·72

100

110

98·88

110

100

99·04

95

95

99·20

90

100

99·36

90

100

93·52

75

110

99·68

75

115

99·84

75

115

100·00

75

110

Dodatek 3

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda I kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1)

| NV | = | nastavljena vrednost |
| --- | --- | --- |
| a | = | amplituda zahtevanega signala nastavljene vrednosti v 10–4 m |
| t | = | čas merjenja v sekundah |

NV

=

nastavljena vrednost

a

=

amplituda zahtevanega signala nastavljene vrednosti v 10–4 m

t

=

čas merjenja v sekundah

Kadar se zaporedje signalov v preglednici ponavlja za 701 vrednost, vrednosti 700 in 0 časovno sovpadata pri amplitudi a = 0:

| NV št. | a
  (10–4 m) | t
  (s) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 000 | 0 |
| 1 | 0 344 | 0·04 |
| 2 | 0 333 | 0·08 |
| 3 | 0 272 | |
| 4 | 0 192 | |
| 5 | 0 127 | |
| 6 | 0 115 | |
| 7 | 0 169 | |
| 8 | 0 243 | |
| 9 | 0 298 | |
| 10 | 0 320 | |
| 11 | 0 270 | |
| 12 | 0 191 | |
| 13 | 0 124 | |
| 14 | 0 057 | |
| 15 | 0 027 | |
| 16 | 0 004 | |
| 17 | –0 013 | |
| 18 | –0 039 | |
| 19 | –0 055 | |
| 20 | –0 056 | |
| 21 | –0 059 | |
| 22 | –0 068 | |
| 23 | –0 104 | |
| 24 | –0 134 | |
| 25 | –0 147 | 1·0 |
| 26 | –0 144 | |
| 27 | –0 143 | |
| 28 | –0 155 | |
| 29 | –0 179 | |
| 30 | –0 181 | |
| 31 | –0 155 | |
| 32 | –0 139 | |
| 33 | –0 141 | |
| 34 | –0 170 | |
| 35 | –0 221 | |
| 36 | –0 259 | |
| 37 | –0 281 | |
| 38 | –0 268 | |
| 39 | –0 258 | |
| 40 | –0 285 | |
| 41 | –0 348 | |
| 42 | –0 437 | |
| 43 | –0 509 | |
| 44 | –0 547 | |
| 45 | –0 562 | |
| 46 | –0 550 | |
| 47 | –0 550 | |
| 48 | –0 576 | |
| 49 | –0 622 | |
| 50 | –0 669 | 2·0 |
| 51 | –0 689 | |
| 52 | –0 634 | |
| 53 | –0 542 | |
| 54 | –0 429 | |
| 55 | –0 314 | |
| 56 | –0 282 | |
| 57 | –0 308 | |
| 58 | –0 373 | |
| 59 | –0 446 | |
| 60 | –0 469 | |
| 61 | –0 465 | |
| 62 | –0 417 | |
| 63 | –0 352 | |
| 64 | –0 262 | |
| 65 | –0 211 | |
| 66 | –0 180 | |
| 67 | –0 182 | |
| 68 | –0 210 | |
| 69 | –0 222 | |
| 70 | –0 210 | |
| 71 | –0 186 | |
| 72 | –0 141 | |
| 73 | –0 088 | |
| 74 | –0 033 | |
| 75 | 0 000 | 3·0 |
| 76 | 0 001 | |
| 77 | –0 040 | |
| 78 | –0 098 | |
| 79 | –0 130 | |
| 80 | –0 115 | |
| 81 | –0 068 | |
| 82 | –0 036 | |
| 83 | –0 032 | |
| 84 | –0 050 | |
| 85 | –0 052 | |
| 86 | –0 039 | |
| 87 | –0 011 | |
| 88 | 0 014 | |
| 89 | 0 041 | |
| 90 | 0 054 | |
| 91 | 0 040 | |
| 92 | 0 006 | |
| 93 | –0 000 | |
| 94 | 0 025 | |
| 95 | 0 065 | |
| 96 | 0 076 | |
| 97 | 0 054 | |
| 98 | –0 016 | |
| 99 | –0 066 | |
| 100 | –0 048 | 4·0 |
| 101 | –0 011 | |
| 102 | 0 061 | |
| 103 | 0 131 | |
| 104 | 0 168 | |
| 105 | 0 161 | |
| 106 | 0 131 | |
| 107 | 0 086 | |
| 108 | 0 067 | |
| 109 | 0 088 | |
| 110 | 0 110 | |
| 111 | 0 148 | |
| 112 | 0 153 | |
| 113 | 0 139 | |
| 114 | 0 119 | |
| 115 | 0 099 | |
| 116 | 0 091 | |
| 117 | 0 078 | |
| 118 | 0 059 | |
| 119 | 0 062 | |
| 120 | 0 072 | |
| 121 | 0 122 | |
| 122 | 0 155 | |
| 123 | 0 191 | |
| 124 | 0 184 | |
| 125 | 0 143 | 5·0 |
| 126 | 0 087 | |
| 127 | 0 029 | |
| 128 | 0 010 | |
| 129 | 0 025 | |
| 130 | 0 074 | |
| 131 | 0 106 | |
| 132 | 0 115 | |
| 133 | 0 090 | |
| 134 | 0 048 | |
| 135 | 0 038 | |
| 136 | 0 066 | |
| 137 | 0 116 | |
| 138 | 0 180 | |
| 139 | 0 229 | |
| 140 | 0 212 | |
| 141 | 0 157 | |
| 142 | 0 097 | |
| 143 | 0 055 | |
| 144 | 0 073 | |
| 145 | 0 175 | |
| 146 | 0 287 | |
| 147 | 0 380 | |
| 148 | 0 406 | |
| 149 | 0 338 | |
| 150 | 0 238 | 6·0 |
| 151 | 0 151 | |
| 152 | 0 080 | |
| 153 | 0 090 | |
| 154 | 0 146 | |
| 155 | 0 196 | |
| 156 | 0 230 | |
| 157 | 0 222 | |
| 158 | 0 184 | |
| 159 | 0 147 | |
| 160 | 0 115 | |
| 161 | 0 114 | |
| 162 | 0 140 | |
| 163 | 0 198 | |
| 164 | 0 257 | |
| 165 | 0 281 | |
| 166 | 0 276 | |
| 167 | 0 236 | |
| 168 | 0 201 | |
| 169 | 0 167 | |
| 170 | 0 145 | |
| 171 | 0 135 | |
| 172 | 0 165 | |
| 173 | 0 242 | |
| 174 | 0 321 | |
| 175 | 0 399 | 7·0 |
| 176 | 0 411 | |
| 177 | 0 373 | |
| 178 | 0 281 | |
| 179 | 0 179 | |
| 180 | 0 109 | |
| 181 | 0 094 | |
| 182 | 0 136 | |
| 183 | 0 206 | |
| 184 | 0 271 | |
| 185 | 0 267 | |
| 186 | 0 203 | |
| 187 | 0 091 | |
| 188 | 0 009 | |
| 189 | 0 006 | |
| 190 | 0 074 | |
| 191 | 0 186 | |
| 192 | 0 280 | |
| 193 | 0 342 | |
| 194 | 0 330 | |
| 195 | 0 265 | |
| 196 | 0 184 | |
| 197 | 0 118 | |
| 198 | 0 105 | |
| 199 | 0 128 | |
| 200 | 0 174 | 8·0 |
| 201 | 0 215 | |
| 202 | 0 229 | |
| 203 | 0 221 | |
| 204 | 0 199 | |
| 205 | 0 164 | |
| 206 | 0 162 | |
| 207 | 0 174 | |
| 208 | 0 210 | |
| 209 | 0 242 | |
| 210 | 0 270 | |
| 211 | 0 285 | |
| 212 | 0 285 | |
| 213 | 0 258 | |
| 214 | 0 223 | |
| 215 | 0 194 | |
| 216 | 0 165 | |
| 217 | 0 132 | |
| 218 | 0 106 | |
| 219 | 0 077 | |
| 220 | 0 065 | |
| 221 | 0 073 | |
| 222 | 0 099 | |
| 223 | 0 114 | |
| 224 | 0 111 | |
| 225 | 0 083 | 9·0 |
| 226 | 0 026 | |
| 227 | –0 028 | |
| 228 | –0 052 | |
| 229 | –0 069 | |
| 230 | –0 077 | |
| 231 | –0 067 | |
| 232 | –0 095 | |
| 233 | –0 128 | |
| 234 | –0 137 | |
| 235 | –0 144 | |
| 236 | –0 131 | |
| 237 | –0 155 | |
| 238 | –0 208 | |
| 239 | –0 266 | |
| 240 | –0 285 | |
| 241 | –0 276 | |
| 242 | –0 205 | |
| 243 | –0 110 | |
| 244 | –0 020 | |
| 245 | 0 041 | |
| 246 | 0 053 | |
| 247 | 0 020 | |
| 248 | 0 016 | |
| 249 | 0 041 | |
| 250 | 0 090 | 10·0 |
| 251 | 0 136 | |
| 252 | 0 151 | |
| 253 | 0 123 | |
| 254 | 0 070 | |
| 255 | 0 034 | |
| 256 | –0 001 | |
| 257 | –0 010 | |
| 258 | –0 031 | |
| 259 | –0 061 | |
| 260 | –0 086 | |
| 261 | –0 104 | |
| 262 | –0 103 | |
| 263 | –0 093 | |
| 264 | –0 074 | |
| 265 | –0 056 | |
| 266 | –0 039 | |
| 267 | –0 000 | |
| 268 | 0 033 | |
| 269 | 0 067 | |
| 270 | 0 097 | |
| 271 | 0 085 | |
| 272 | 0 034 | |
| 273 | 0 002 | |
| 274 | –0 050 | |
| 275 | –0 080 | 11·0 |
| 276 | –0 096 | |
| 277 | –0 121 | |
| 278 | –0 116 | |
| 279 | –0 092 | |
| 280 | –0 060 | |
| 281 | –0 018 | |
| 282 | –0 011 | |
| 283 | –0 052 | |
| 284 | –0 143 | |
| 285 | –0 241 | |
| 286 | –0 330 | |
| 287 | –0 343 | |
| 288 | –0 298 | |
| 289 | –0 235 | |
| 290 | –0 203 | |
| 291 | –0 249 | |
| 292 | –0 356 | |
| 293 | –0 448 | |
| 294 | –0 486 | |
| 295 | –0 444 | |
| 296 | –0 343 | |
| 297 | –0 240 | |
| 298 | –0 215 | |
| 299 | –0 277 | |
| 300 | –0 399 | 12·0 |
| 301 | –0 527 | |
| 302 | –0 585 | |
| 303 | –0 569 | |
| 304 | –0 479 | |
| 305 | –0 363 | |
| 306 | –0 296 | |
| 307 | –0 299 | |
| 308 | –0 374 | |
| 309 | –0 466 | |
| 310 | –0 528 | |
| 311 | –0 520 | |
| 312 | –0 432 | |
| 313 | –0 320 | |
| 314 | –0 244 | |
| 315 | –0 237 | |
| 316 | –0 310 | |
| 317 | –0 413 | |
| 318 | –0 462 | |
| 319 | –0 456 | |
| 320 | –0 351 | |
| 321 | –0 181 | |
| 322 | –0 045 | |
| 323 | 0 013 | |
| 324 | –0 037 | |
| 325 | –0 160 | 13·0 |
| 326 | –0 247 | |
| 327 | –0 258 | |
| 328 | –0 187 | |
| 329 | –0 069 | |
| 330 | 0 044 | |
| 331 | 0 078 | |
| 332 | 0 061 | |
| 333 | –0 012 | |
| 334 | –0 102 | |
| 335 | –0 127 | |
| 336 | –0 103 | |
| 337 | –0 045 | |
| 338 | 0 039 | |
| 339 | 0 094 | |
| 340 | 0 107 | |
| 341 | 0 058 | |
| 342 | –0 011 | |
| 343 | –0 078 | |
| 344 | –0 093 | |
| 345 | –0 068 | |
| 346 | –0 025 | |
| 347 | 0 021 | |
| 348 | 0 008 | |
| 349 | –0 016 | |
| 350 | –0 038 | 14·0 |
| 351 | –0 024 | |
| 352 | 0 041 | |
| 353 | 0 135 | |
| 354 | 0 196 | |
| 355 | 0 171 | |
| 356 | 0 053 | |
| 357 | –0 111 | |
| 358 | –0 265 | |
| 359 | –0 348 | |
| 360 | –0 336 | |
| 361 | –0 258 | |
| 362 | –0 155 | |
| 363 | –0 059 | |
| 364 | –0 056 | |
| 365 | –0 123 | |
| 366 | –0 187 | |
| 367 | –0 218 | |
| 368 | –0 136 | |
| 369 | 0 012 | |
| 370 | 0 149 | |
| 371 | 0 212 | |
| 372 | 0 153 | |
| 373 | 0 021 | |
| 374 | –0 104 | |
| 375 | –0 160 | 15·0 |
| 376 | –0 142 | |
| 377 | –0 027 | |
| 378 | 0 099 | |
| 379 | 0 186 | |
| 380 | 0 174 | |
| 381 | 0 085 | |
| 382 | –0 031 | |
| 383 | –0 086 | |
| 384 | –0 069 | |
| 385 | 0 012 | |
| 386 | 0 103 | |
| 387 | 0 164 | |
| 388 | 0 129 | |
| 389 | 0 047 | |
| 390 | –0 055 | |
| 391 | –0 097 | |
| 392 | –0 056 | |
| 393 | 0 043 | |
| 394 | 0 162 | |
| 395 | 0 220 | |
| 396 | 0 205 | |
| 397 | 0 129 | |
| 398 | 0 053 | |
| 399 | 0 022 | |
| 400 | 0 052 | 16·0 |
| 401 | 0 114 | |
| 402 | 0 175 | |
| 403 | 0 191 | |
| 404 | 0 172 | |
| 405 | 0 138 | |
| 406 | 0 092 | |
| 407 | 0 052 | |
| 408 | 0 051 | |
| 409 | 0 025 | |
| 410 | 0 001 | |
| 411 | –0 026 | |
| 412 | –0 065 | |
| 413 | –0 073 | |
| 414 | –0 038 | |
| 415 | –0 001 | |
| 416 | 0 029 | |
| 417 | 0 030 | |
| 418 | –0 005 | |
| 419 | –0 045 | |
| 420 | –0 068 | |
| 421 | –0 093 | |
| 422 | –0 075 | |
| 423 | –0 067 | |
| 424 | –0 051 | |
| 425 | –0 049 | 17·0 |
| 426 | –0 059 | |
| 427 | –0 077 | |
| 428 | –0 107 | |
| 429 | –0 143 | |
| 430 | –0 141 | |
| 431 | –0 142 | |
| 432 | –0 106 | |
| 433 | –0 080 | |
| 434 | –0 050 | |
| 435 | –0 030 | |
| 436 | –0 014 | |
| 437 | –0 017 | |
| 438 | –0 031 | |
| 439 | –0 037 | |
| 440 | –0 068 | |
| 441 | –0 113 | |
| 442 | –0 167 | |
| 443 | –0 203 | |
| 444 | –0 191 | |
| 445 | –0 135 | |
| 446 | –0 047 | |
| 447 | 0 028 | |
| 448 | 0 032 | |
| 449 | –0 031 | |
| 450 | –0 108 | 18·0 |
| 451 | –0 157 | |
| 452 | –0 155 | |
| 453 | –0 081 | |
| 454 | –0 012 | |
| 455 | 0 053 | |
| 456 | 0 085 | |
| 457 | 0 054 | |
| 458 | 0 002 | |
| 459 | –0 026 | |
| 460 | –0 034 | |
| 461 | –0 014 | |
| 462 | 0 031 | |
| 463 | 0 061 | |
| 464 | 0 098 | |
| 465 | 0 123 | |
| 466 | 0 103 | |
| 467 | 0 078 | |
| 468 | 0 046 | |
| 469 | 0 042 | |
| 470 | 0 044 | |
| 471 | 0 072 | |
| 472 | 0 109 | |
| 473 | 0 133 | |
| 474 | 0 138 | |
| 475 | 0 125 | 19·0 |
| 476 | 0 095 | |
| 477 | 0 105 | |
| 478 | 0 129 | |
| 479 | 0 181 | |
| 480 | 0 206 | |
| 481 | 0 200 | |
| 482 | 0 168 | |
| 483 | 0 140 | |
| 484 | 0 149 | |
| 485 | 0 186 | |
| 486 | 0 237 | |
| 487 | 0 242 | |
| 488 | 0 207 | |
| 489 | 0 130 | |
| 490 | 0 055 | |
| 491 | 0 015 | |
| 492 | 0 014 | |
| 493 | 0 036 | |
| 494 | 0 054 | |
| 495 | 0 056 | |
| 496 | 0 022 | |
| 497 | –0 032 | |
| 498 | –0 076 | |
| 499 | –0 108 | |
| 500 | –0 099 | 20·0 |
| 501 | –0 029 | |
| 502 | 0 051 | |
| 503 | 0 138 | |
| 504 | 0 199 | |
| 505 | 0 213 | |
| 506 | 0 184 | |
| 507 | 0 139 | |
| 508 | 0 062 | |
| 509 | 0 027 | |
| 510 | 0 030 | |
| 511 | 0 067 | |
| 512 | 0 146 | |
| 513 | 0 247 | |
| 514 | 0 314 | |
| 515 | 0 330 | |
| 516 | 0 289 | |
| 517 | 0 224 | |
| 518 | 0 179 | |
| 519 | 0 184 | |
| 520 | 0 216 | |
| 521 | 0 229 | |
| 522 | 0 210 | |
| 523 | 0 130 | |
| 524 | 0 062 | |
| 525 | 0 006 | 21·0 |
| 526 | –0 004 | |
| 527 | 0 004 | |
| 528 | 0 018 | |
| 529 | 0 031 | |
| 530 | 0 020 | |
| 531 | 0 014 | |
| 532 | –0 011 | |
| 533 | –0 022 | |
| 534 | –0 029 | |
| 535 | –0 042 | |
| 536 | –0 066 | |
| 537 | –0 120 | |
| 538 | –0 188 | |
| 539 | –0 241 | |
| 540 | –0 252 | |
| 541 | –0 243 | |
| 542 | –0 212 | |
| 543 | –0 183 | |
| 544 | –0 170 | |
| 545 | –0 189 | |
| 546 | –0 233 | |
| 547 | –0 286 | |
| 548 | –0 311 | |
| 549 | –0 280 | |
| 550 | –0 215 | 22·0 |
| 551 | –0 128 | |
| 552 | –0 038 | |
| 553 | –0 018 | |
| 554 | –0 024 | |
| 555 | –0 052 | |
| 556 | –0 055 | |
| 557 | –0 033 | |
| 558 | 0 013 | |
| 559 | 0 061 | |
| 560 | 0 079 | |
| 561 | 0 060 | |
| 562 | 0 024 | |
| 563 | –0 013 | |
| 564 | –0 027 | |
| 565 | –0 018 | |
| 566 | 0 011 | |
| 567 | 0 064 | |
| 568 | 0 111 | |
| 569 | 0 171 | |
| 570 | 0 238 | |
| 571 | 0 285 | |
| 572 | 0 295 | |
| 573 | 0 261 | |
| 574 | 0 201 | |
| 575 | 0 145 | 23·0 |
| 576 | 0 142 | |
| 577 | 0 163 | |
| 578 | 0 222 | |
| 579 | 0 284 | |
| 580 | 0 334 | |
| 581 | 0 342 | |
| 582 | 0 301 | |
| 583 | 0 240 | |
| 584 | 0 205 | |
| 585 | 0 216 | |
| 586 | 0 257 | |
| 587 | 0 326 | |
| 588 | 0 363 | |
| 589 | 0 380 | |
| 590 | 0 358 | |
| 591 | 0 303 | |
| 592 | 0 273 | |
| 593 | 0 341 | |
| 594 | 0 249 | |
| 595 | 0 252 | |
| 596 | 0 245 | |
| 597 | 0 244 | |
| 598 | 0 225 | |
| 599 | 0 212 | |
| 600 | 0 180 | 24·0 |
| 601 | 0 160 | |
| 602 | 0 130 | |
| 603 | 0 118 | |
| 604 | 0 104 | |
| 605 | 0 081 | |
| 606 | 0 040 | |
| 607 | –0 004 | |
| 608 | –0 040 | |
| 609 | –0 057 | |
| 610 | –0 049 | |
| 611 | –0 021 | |
| 612 | 0 011 | |
| 613 | 0 033 | |
| 614 | 0 038 | |
| 615 | 0 027 | |
| 616 | 0 019 | |
| 617 | 0 024 | |
| 618 | 0 040 | |
| 619 | 0 069 | |
| 620 | 0 082 | |
| 621 | 0 086 | |
| 622 | 0 068 | |
| 623 | 0 056 | |
| 624 | 0 036 | |
| 625 | 0 006 | 25·0 |
| 626 | –0 015 | |
| 627 | –0 049 | |
| 628 | –0 071 | |
| 629 | –0 075 | |
| 630 | –0 078 | |
| 631 | –0 074 | |
| 632 | –0 069 | |
| 633 | –0 094 | |
| 634 | –0 116 | |
| 635 | –0 150 | |
| 636 | –0 178 | |
| 637 | –0 188 | |
| 638 | –0 198 | |
| 639 | –0 194 | |
| 640 | –0 187 | |
| 641 | –0 170 | |
| 642 | –0 161 | |
| 643 | –0 154 | |
| 644 | –0 140 | |
| 645 | –0 115 | |
| 646 | –0 055 | |
| 647 | 0 001 | |
| 648 | 0 049 | |
| 649 | 0 085 | |
| 650 | 0 094 | 26·0 |
| 651 | 0 071 | |
| 652 | 0 039 | |
| 653 | –0 001 | |
| 654 | –0 027 | |
| 655 | –0 025 | |
| 656 | 0 000 | |
| 657 | 0 028 | |
| 658 | 0 045 | |
| 659 | 0 019 | |
| 660 | –0 032 | |
| 661 | –0 101 | |
| 662 | –0 162 | |
| 663 | –0 198 | |
| 664 | –0 193 | |
| 665 | –0 149 | |
| 666 | –0 096 | |
| 667 | –0 075 | |
| 668 | –0 086 | |
| 669 | –0 151 | |
| 670 | –0 246 | |
| 671 | –0 329 | |
| 672 | –0 382 | |
| 673 | –0 392 | |
| 674 | –0 340 | |
| 675 | –0 286 | 27·0 |
| 676 | –0 249 | |
| 677 | –0 245 | |
| 678 | –0 298 | |
| 679 | –0 348 | |
| 680 | –0 366 | |
| 681 | –0 330 | |
| 682 | –0 247 | |
| 683 | –0 175 | |
| 684 | –0 135 | |
| 685 | –0 149 | |
| 686 | –0 165 | |
| 687 | –0 178 | |
| 688 | –0 142 | |
| 689 | –0 097 | |
| 690 | –0 067 | |
| 691 | –0 051 | |
| 692 | –0 071 | |
| 693 | –0 101 | |
| 694 | –0 110 | |
| 695 | –0 091 | |
| 696 | –0 043 | |
| 697 | 0 020 | |
| 698 | 0 061 | |
| 699 | 0 064 | |
| 700 | 0 036 | 28·0 |

NV št.

a

(10–4 m)

t

(s)

0

0 000

0

1

0 344

0·04

2

0 333

0·08

3

0 272

4

0 192

5

0 127

6

0 115

7

0 169

8

0 243

9

0 298

10

0 320

11

0 270

12

0 191

13

0 124

14

0 057

15

0 027

16

0 004

17

–0 013

18

–0 039

19

–0 055

20

–0 056

21

–0 059

22

–0 068

23

–0 104

24

–0 134

25

–0 147

1·0

26

–0 144

27

–0 143

28

–0 155

29

–0 179

30

–0 181

31

–0 155

32

–0 139

33

–0 141

34

–0 170

35

–0 221

36

–0 259

37

–0 281

38

–0 268

39

–0 258

40

–0 285

41

–0 348

42

–0 437

43

–0 509

44

–0 547

45

–0 562

46

–0 550

47

–0 550

48

–0 576

49

–0 622

50

–0 669

2·0

51

–0 689

52

–0 634

53

–0 542

54

–0 429

55

–0 314

56

–0 282

57

–0 308

58

–0 373

59

–0 446

60

–0 469

61

–0 465

62

–0 417

63

–0 352

64

–0 262

65

–0 211

66

–0 180

67

–0 182

68

–0 210

69

–0 222

70

–0 210

71

–0 186

72

–0 141

73

–0 088

74

–0 033

75

0 000

3·0

76

0 001

77

–0 040

78

–0 098

79

–0 130

80

–0 115

81

–0 068

82

–0 036

83

–0 032

84

–0 050

85

–0 052

86

–0 039

87

–0 011

88

0 014

89

0 041

90

0 054

91

0 040

92

0 006

93

–0 000

94

0 025

95

0 065

96

0 076

97

0 054

98

–0 016

99

–0 066

100

–0 048

4·0

101

–0 011

102

0 061

103

0 131

104

0 168

105

0 161

106

0 131

107

0 086

108

0 067

109

0 088

110

0 110

111

0 148

112

0 153

113

0 139

114

0 119

115

0 099

116

0 091

117

0 078

118

0 059

119

0 062

120

0 072

121

0 122

122

0 155

123

0 191

124

0 184

125

0 143

5·0

126

0 087

127

0 029

128

0 010

129

0 025

130

0 074

131

0 106

132

0 115

133

0 090

134

0 048

135

0 038

136

0 066

137

0 116

138

0 180

139

0 229

140

0 212

141

0 157

142

0 097

143

0 055

144

0 073

145

0 175

146

0 287

147

0 380

148

0 406

149

0 338

150

0 238

6·0

151

0 151

152

0 080

153

0 090

154

0 146

155

0 196

156

0 230

157

0 222

158

0 184

159

0 147

160

0 115

161

0 114

162

0 140

163

0 198

164

0 257

165

0 281

166

0 276

167

0 236

168

0 201

169

0 167

170

0 145

171

0 135

172

0 165

173

0 242

174

0 321

175

0 399

7·0

176

0 411

177

0 373

178

0 281

179

0 179

180

0 109

181

0 094

182

0 136

183

0 206

184

0 271

185

0 267

186

0 203

187

0 091

188

0 009

189

0 006

190

0 074

191

0 186

192

0 280

193

0 342

194

0 330

195

0 265

196

0 184

197

0 118

198

0 105

199

0 128

200

0 174

8·0

201

0 215

202

0 229

203

0 221

204

0 199

205

0 164

206

0 162

207

0 174

208

0 210

209

0 242

210

0 270

211

0 285

212

0 285

213

0 258

214

0 223

215

0 194

216

0 165

217

0 132

218

0 106

219

0 077

220

0 065

221

0 073

222

0 099

223

0 114

224

0 111

225

0 083

9·0

226

0 026

227

–0 028

228

–0 052

229

–0 069

230

–0 077

231

–0 067

232

–0 095

233

–0 128

234

–0 137

235

–0 144

236

–0 131

237

–0 155

238

–0 208

239

–0 266

240

–0 285

241

–0 276

242

–0 205

243

–0 110

244

–0 020

245

0 041

246

0 053

247

0 020

248

0 016

249

0 041

250

0 090

10·0

251

0 136

252

0 151

253

0 123

254

0 070

255

0 034

256

–0 001

257

–0 010

258

–0 031

259

–0 061

260

–0 086

261

–0 104

262

–0 103

263

–0 093

264

–0 074

265

–0 056

266

–0 039

267

–0 000

268

0 033

269

0 067

270

0 097

271

0 085

272

0 034

273

0 002

274

–0 050

275

–0 080

11·0

276

–0 096

277

–0 121

278

–0 116

279

–0 092

280

–0 060

281

–0 018

282

–0 011

283

–0 052

284

–0 143

285

–0 241

286

–0 330

287

–0 343

288

–0 298

289

–0 235

290

–0 203

291

–0 249

292

–0 356

293

–0 448

294

–0 486

295

–0 444

296

–0 343

297

–0 240

298

–0 215

299

–0 277

300

–0 399

12·0

301

–0 527

302

–0 585

303

–0 569

304

–0 479

305

–0 363

306

–0 296

307

–0 299

308

–0 374

309

–0 466

310

–0 528

311

–0 520

312

–0 432

313

–0 320

314

–0 244

315

–0 237

316

–0 310

317

–0 413

318

–0 462

319

–0 456

320

–0 351

321

–0 181

322

–0 045

323

0 013

324

–0 037

325

–0 160

13·0

326

–0 247

327

–0 258

328

–0 187

329

–0 069

330

0 044

331

0 078

332

0 061

333

–0 012

334

–0 102

335

–0 127

336

–0 103

337

–0 045

338

0 039

339

0 094

340

0 107

341

0 058

342

–0 011

343

–0 078

344

–0 093

345

–0 068

346

–0 025

347

0 021

348

0 008

349

–0 016

350

–0 038

14·0

351

–0 024

352

0 041

353

0 135

354

0 196

355

0 171

356

0 053

357

–0 111

358

–0 265

359

–0 348

360

–0 336

361

–0 258

362

–0 155

363

–0 059

364

–0 056

365

–0 123

366

–0 187

367

–0 218

368

–0 136

369

0 012

370

0 149

371

0 212

372

0 153

373

0 021

374

–0 104

375

–0 160

15·0

376

–0 142

377

–0 027

378

0 099

379

0 186

380

0 174

381

0 085

382

–0 031

383

–0 086

384

–0 069

385

0 012

386

0 103

387

0 164

388

0 129

389

0 047

390

–0 055

391

–0 097

392

–0 056

393

0 043

394

0 162

395

0 220

396

0 205

397

0 129

398

0 053

399

0 022

400

0 052

16·0

401

0 114

402

0 175

403

0 191

404

0 172

405

0 138

406

0 092

407

0 052

408

0 051

409

0 025

410

0 001

411

–0 026

412

–0 065

413

–0 073

414

–0 038

415

–0 001

416

0 029

417

0 030

418

–0 005

419

–0 045

420

–0 068

421

–0 093

422

–0 075

423

–0 067

424

–0 051

425

–0 049

17·0

426

–0 059

427

–0 077

428

–0 107

429

–0 143

430

–0 141

431

–0 142

432

–0 106

433

–0 080

434

–0 050

435

–0 030

436

–0 014

437

–0 017

438

–0 031

439

–0 037

440

–0 068

441

–0 113

442

–0 167

443

–0 203

444

–0 191

445

–0 135

446

–0 047

447

0 028

448

0 032

449

–0 031

450

–0 108

18·0

451

–0 157

452

–0 155

453

–0 081

454

–0 012

455

0 053

456

0 085

457

0 054

458

0 002

459

–0 026

460

–0 034

461

–0 014

462

0 031

463

0 061

464

0 098

465

0 123

466

0 103

467

0 078

468

0 046

469

0 042

470

0 044

471

0 072

472

0 109

473

0 133

474

0 138

475

0 125

19·0

476

0 095

477

0 105

478

0 129

479

0 181

480

0 206

481

0 200

482

0 168

483

0 140

484

0 149

485

0 186

486

0 237

487

0 242

488

0 207

489

0 130

490

0 055

491

0 015

492

0 014

493

0 036

494

0 054

495

0 056

496

0 022

497

–0 032

498

–0 076

499

–0 108

500

–0 099

20·0

501

–0 029

502

0 051

503

0 138

504

0 199

505

0 213

506

0 184

507

0 139

508

0 062

509

0 027

510

0 030

511

0 067

512

0 146

513

0 247

514

0 314

515

0 330

516

0 289

517

0 224

518

0 179

519

0 184

520

0 216

521

0 229

522

0 210

523

0 130

524

0 062

525

0 006

21·0

526

–0 004

527

0 004

528

0 018

529

0 031

530

0 020

531

0 014

532

–0 011

533

–0 022

534

–0 029

535

–0 042

536

–0 066

537

–0 120

538

–0 188

539

–0 241

540

–0 252

541

–0 243

542

–0 212

543

–0 183

544

–0 170

545

–0 189

546

–0 233

547

–0 286

548

–0 311

549

–0 280

550

–0 215

22·0

551

–0 128

552

–0 038

553

–0 018

554

–0 024

555

–0 052

556

–0 055

557

–0 033

558

0 013

559

0 061

560

0 079

561

0 060

562

0 024

563

–0 013

564

–0 027

565

–0 018

566

0 011

567

0 064

568

0 111

569

0 171

570

0 238

571

0 285

572

0 295

573

0 261

574

0 201

575

0 145

23·0

576

0 142

577

0 163

578

0 222

579

0 284

580

0 334

581

0 342

582

0 301

583

0 240

584

0 205

585

0 216

586

0 257

587

0 326

588

0 363

589

0 380

590

0 358

591

0 303

592

0 273

593

0 341

594

0 249

595

0 252

596

0 245

597

0 244

598

0 225

599

0 212

600

0 180

24·0

601

0 160

602

0 130

603

0 118

604

0 104

605

0 081

606

0 040

607

–0 004

608

–0 040

609

–0 057

610

–0 049

611

–0 021

612

0 011

613

0 033

614

0 038

615

0 027

616

0 019

617

0 024

618

0 040

619

0 069

620

0 082

621

0 086

622

0 068

623

0 056

624

0 036

625

0 006

25·0

626

–0 015

627

–0 049

628

–0 071

629

–0 075

630

–0 078

631

–0 074

632

–0 069

633

–0 094

634

–0 116

635

–0 150

636

–0 178

637

–0 188

638

–0 198

639

–0 194

640

–0 187

641

–0 170

642

–0 161

643

–0 154

644

–0 140

645

–0 115

646

–0 055

647

0 001

648

0 049

649

0 085

650

0 094

26·0

651

0 071

652

0 039

653

–0 001

654

–0 027

655

–0 025

656

0 000

657

0 028

658

0 045

659

0 019

660

–0 032

661

–0 101

662

–0 162

663

–0 198

664

–0 193

665

–0 149

666

–0 096

667

–0 075

668

–0 086

669

–0 151

670

–0 246

671

–0 329

672

–0 382

673

–0 392

674

–0 340

675

–0 286

27·0

676

–0 249

677

–0 245

678

–0 298

679

–0 348

680

–0 366

681

–0 330

682

–0 247

683

–0 175

684

–0 135

685

–0 149

686

–0 165

687

–0 178

688

–0 142

689

–0 097

690

–0 067

691

–0 051

692

–0 071

693

–0 101

694

–0 110

695

–0 091

696

–0 043

697

0 020

698

0 061

699

0 064

700

0 036

28·0

Dodatek 4a

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda II kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1)

| NV | = | nastavljena vrednost |
| --- | --- | --- |
| a | = | amplituda zahtevanega signala nastavljene vrednosti v 10–4 m |
| t | = | čas merjenja v sekundah |

NV

=

nastavljena vrednost

a

=

amplituda zahtevanega signala nastavljene vrednosti v 10–4 m

t

=

čas merjenja v sekundah

Kadar se zaporedje signalov v preglednici ponavlja za 701 vrednost, vrednosti 700 in 0 časovno sovpadata pri amplitudi a = 0:

| NV št. | a
  (10–4 m) | t
  (s) |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 000 | 0 |
| 1 | 0 156 | 0·04 |
| 2 | 0 147 | 0·08 |
| 3 | 0 144 | |
| 4 | 0 162 | |
| 5 | 0 210 | |
| 6 | 0 272 | |
| 7 | 0 336 | |
| 8 | 0 382 | |
| 9 | 0 404 | |
| 10 | 0 408 | |
| 11 | 0 376 | |
| 12 | 0 324 | |
| 13 | 0 275 | |
| 14 | 0 226 | |
| 15 | 0 176 | |
| 16 | 0 141 | |
| 17 | 0 126 | |
| 18 | 0 144 | |
| 19 | 0 180 | |
| 20 | 0 205 | |
| 21 | 0 198 | |
| 22 | 0 184 | |
| 23 | 0 138 | |
| 24 | 0 102 | |
| 25 | 0 068 | 1·0 |
| 26 | 0 050 | |
| 27 | 0 055 | |
| 28 | 0 078 | |
| 29 | 0 120 | |
| 30 | 0 184 | |
| 31 | 0 209 | |
| 32 | 0 224 | |
| 33 | 0 206 | |
| 34 | 0 157 | |
| 35 | 0 101 | |
| 36 | 0 049 | |
| 37 | –0 002 | |
| 38 | –0 038 | |
| 39 | –0 068 | |
| 40 | –0 088 | |
| 41 | –0 100 | |
| 42 | –0 110 | |
| 43 | –0 151 | |
| 44 | –0 183 | |
| 45 | –0 234 | |
| 46 | –0 303 | |
| 47 | –0 364 | |
| 48 | –0 410 | |
| 49 | –0 407 | |
| 50 | –0 367 | 2·0 |
| 51 | –0 289 | |
| 52 | –0 180 | |
| 53 | –0 081 | |
| 54 | –0 000 | |
| 55 | –0 011 | |
| 56 | –0 070 | |
| 57 | –0 168 | |
| 58 | –0 256 | |
| 59 | –0 307 | |
| 60 | –0 302 | |
| 61 | –0 249 | |
| 62 | –0 157 | |
| 63 | –0 056 | |
| 64 | 0 013 | |
| 65 | 0 044 | |
| 66 | 0 025 | |
| 67 | –0 026 | |
| 68 | –0 077 | |
| 69 | –0 115 | |
| 70 | –0 131 | |
| 71 | –0 102 | |
| 72 | –0 031 | |
| 73 | 0 035 | |
| 74 | 0 078 | |
| 75 | 0 057 | 3·0 |
| 76 | 0 000 | |
| 77 | –0 069 | |
| 78 | –0 124 | |
| 79 | –0 143 | |
| 80 | –0 129 | |
| 81 | –0 091 | |
| 82 | –0 045 | |
| 83 | –0 004 | |
| 84 | –0 004 | |
| 85 | –0 016 | |
| 86 | –0 047 | |
| 87 | –0 080 | |
| 88 | –0 083 | |
| 89 | –0 080 | |
| 90 | –0 060 | |
| 91 | –0 029 | |
| 92 | –0 013 | |
| 93 | –0 004 | |
| 94 | –0 039 | |
| 95 | –0 100 | |
| 96 | –0 171 | |
| 97 | –0 218 | |
| 98 | –0 226 | |
| 99 | –0 190 | |
| 100 | –0 116 | 4·0 |
| 101 | –0 054 | |
| 102 | –0 001 | |
| 103 | –0 001 | |
| 104 | –0 045 | |
| 105 | –0 126 | |
| 106 | –0 191 | |
| 107 | –0 223 | |
| 108 | –0 206 | |
| 109 | –0 168 | |
| 110 | –0 122 | |
| 111 | –0 095 | |
| 112 | –0 101 | |
| 113 | –0 114 | |
| 114 | –0 161 | |
| 115 | –0 212 | |
| 116 | –0 254 | |
| 117 | –0 273 | |
| 118 | –0 258 | |
| 119 | –0 211 | |
| 120 | –0 169 | |
| 121 | –0 125 | |
| 122 | –0 115 | |
| 123 | –0 127 | |
| 124 | –0 156 | |
| 125 | –0 185 | 5·0 |
| 126 | –0 232 | |
| 127 | –0 256 | |
| 128 | –0 260 | |
| 129 | –0 260 | |
| 130 | –0 247 | |
| 131 | –0 228 | |
| 132 | –0 204 | |
| 133 | –0 192 | |
| 134 | –0 179 | |
| 135 | –0 144 | |
| 136 | –0 128 | |
| 137 | –0 117 | |
| 138 | –0 131 | |
| 139 | –0 154 | |
| 140 | –0 164 | |
| 141 | –0 160 | |
| 142 | –0 128 | |
| 143 | –0 059 | |
| 144 | 0 015 | |
| 145 | 0 074 | |
| 146 | 0 034 | |
| 147 | 0 042 | |
| 148 | –0 034 | |
| 149 | –0 101 | |
| 150 | –0 147 | 6·0 |
| 151 | –0 141 | |
| 152 | –0 091 | |
| 153 | –0 031 | |
| 154 | 0 017 | |
| 155 | 0 027 | |
| 156 | –0 012 | |
| 157 | –0 058 | |
| 158 | –0 127 | |
| 159 | –0 151 | |
| 160 | –0 125 | |
| 161 | –0 049 | |
| 162 | 0 045 | |
| 163 | 0 104 | |
| 164 | 0 122 | |
| 165 | 0 104 | |
| 166 | 0 046 | |
| 167 | –0 018 | |
| 168 | –0 047 | |
| 169 | –0 036 | |
| 170 | 0 016 | |
| 171 | 0 145 | |
| 172 | 0 257 | |
| 173 | 0 330 | |
| 174 | 0 330 | |
| 175 | 0 258 | 7·0 |
| 176 | 0 138 | |
| 177 | 0 034 | |
| 178 | –0 037 | |
| 179 | –0 030 | |
| 180 | 0 026 | |
| 181 | 0 141 | |
| 182 | 0 216 | |
| 183 | 0 243 | |
| 184 | 0 188 | |
| 185 | 0 079 | |
| 186 | –0 015 | |
| 187 | –0 047 | |
| 188 | –0 008 | |
| 189 | 0 091 | |
| 190 | 0 230 | |
| 191 | 0 340 | |
| 192 | 0 381 | |
| 193 | 0 332 | |
| 194 | 0 225 | |
| 195 | 0 099 | |
| 196 | 0 014 | |
| 197 | –0 012 | |
| 198 | 0 033 | |
| 199 | 0 131 | |
| 200 | 0 247 | 8·0 |
| 201 | 0 335 | |
| 202 | 0 348 | |
| 203 | 0 314 | |
| 204 | 0 239 | |
| 205 | 0 161 | |
| 206 | 0 124 | |
| 207 | 0 139 | |
| 208 | 0 218 | |
| 209 | 0 328 | |
| 210 | 0 405 | |
| 211 | 0 426 | |
| 212 | 0 403 | |
| 213 | 0 314 | |
| 214 | 0 191 | |
| 215 | 0 088 | |
| 216 | 0 025 | |
| 217 | 0 030 | |
| 218 | 0 087 | |
| 219 | 0 173 | |
| 220 | 0 240 | |
| 221 | 0 274 | |
| 222 | 0 250 | |
| 223 | 0 182 | |
| 224 | 0 077 | |
| 225 | –0 019 | 9·0 |
| 226 | –0 075 | |
| 227 | –0 061 | |
| 228 | –0 033 | |
| 229 | 0 011 | |
| 230 | 0 042 | |
| 231 | 0 025 | |
| 232 | –0 021 | |
| 233 | –0 078 | |
| 234 | –0 142 | |
| 235 | –0 197 | |
| 236 | –0 225 | |
| 237 | –0 217 | |
| 238 | –0 196 | |
| 239 | –0 133 | |
| 240 | –0 038 | |
| 241 | 0 052 | |
| 242 | 0 128 | |
| 243 | 0 168 | |
| 244 | 0 164 | |
| 245 | 0 169 | |
| 246 | 0 170 | |
| 247 | 0 188 | |
| 248 | 0 210 | |
| 249 | 0 220 | |
| 250 | 0 210 | 10·0 |
| 251 | 0 185 | |
| 252 | 0 149 | |
| 253 | 0 100 | |
| 254 | 0 057 | |
| 255 | 0 035 | |
| 256 | 0 006 | |
| 257 | –0 000 | |
| 258 | 0 010 | |
| 259 | 0 034 | |
| 260 | 0 047 | |
| 261 | 0 047 | |
| 262 | 0 031 | |
| 263 | 0 028 | |
| 264 | 0 036 | |
| 265 | 0 072 | |
| 266 | 0 125 | |
| 267 | 0 188 | |
| 268 | 0 216 | |
| 269 | 0 189 | |
| 270 | 0 119 | |
| 271 | 0 031 | |
| 272 | –0 026 | |
| 273 | –0 059 | |
| 274 | –0 052 | |
| 275 | –0 009 | 11·0 |
| 276 | 0 039 | |
| 277 | 0 081 | |
| 278 | 0 107 | |
| 279 | 0 079 | |
| 280 | 0 023 | |
| 281 | –0 044 | |
| 282 | –0 121 | |
| 283 | –0 168 | |
| 284 | –0 172 | |
| 285 | –0 147 | |
| 286 | –0 119 | |
| 287 | –0 114 | |
| 288 | –0 155 | |
| 289 | –0 217 | |
| 290 | –0 287 | |
| 291 | –0 243 | |
| 292 | –0 341 | |
| 293 | –0 289 | |
| 294 | –0 217 | |
| 295 | –0 157 | |
| 296 | –0 150 | |
| 297 | –0 193 | |
| 298 | –0 248 | |
| 299 | –0 319 | |
| 300 | –0 371 | 12·0 |
| 301 | –0 378 | |
| 302 | –0 354 | |
| 303 | –0 309 | |
| 304 | –0 264 | |
| 305 | –0 241 | |
| 306 | –0 236 | |
| 307 | –0 264 | |
| 308 | –0 262 | |
| 309 | –0 282 | |
| 310 | –0 275 | |
| 311 | –0 278 | |
| 312 | –0 285 | |
| 313 | –0 302 | |
| 314 | –0 318 | |
| 315 | –0 316 | |
| 316 | –0 293 | |
| 317 | –0 238 | |
| 318 | –0 154 | |
| 319 | –0 070 | |
| 320 | –0 021 | |
| 321 | –0 029 | |
| 322 | –0 075 | |
| 323 | –0 138 | |
| 324 | –0 189 | |
| 325 | –0 193 | 13·0 |
| 326 | –0 153 | |
| 327 | –0 095 | |
| 328 | –0 012 | |
| 329 | 0 033 | |
| 330 | 0 069 | |
| 331 | 0 064 | |
| 332 | 0 000 | |
| 333 | –0 074 | |
| 334 | –0 147 | |
| 335 | –0 164 | |
| 336 | –0 142 | |
| 337 | –0 067 | |
| 338 | –0 001 | |
| 339 | 0 057 | |
| 340 | 0 080 | |
| 341 | 0 040 | |
| 342 | –0 010 | |
| 343 | –0 096 | |
| 344 | –0 148 | |
| 345 | –0 164 | |
| 346 | –0 134 | |
| 347 | –0 060 | |
| 348 | 0 038 | |
| 349 | 0 136 | |
| 350 | 0 195 | 14·0 |
| 351 | 0 170 | |
| 352 | 0 077 | |
| 353 | –0 067 | |
| 354 | –0 212 | |
| 355 | –0 321 | |
| 356 | –0 356 | |
| 357 | –0 339 | |
| 358 | –0 277 | |
| 359 | –0 189 | |
| 360 | –0 119 | |
| 361 | –0 100 | |
| 362 | –0 124 | |
| 363 | –0 170 | 14·0 |
| 364 | –0 193 | |
| 365 | –0 173 | |
| 366 | –0 105 | |
| 367 | –0 000 | |
| 368 | 0 075 | |
| 369 | 0 092 | |
| 370 | 0 074 | |
| 371 | 0 011 | |
| 372 | –0 049 | |
| 373 | –0 082 | |
| 374 | –0 076 | |
| 375 | –0 039 | 15·0 |
| 376 | 0 010 | |
| 377 | 0 053 | |
| 378 | 0 078 | |
| 379 | 0 068 | |
| 380 | 0 033 | |
| 381 | 0 004 | |
| 382 | –0 000 | |
| 383 | –0 013 | |
| 384 | –0 003 | |
| 385 | 0 000 | |
| 386 | –0 001 | |
| 387 | –0 010 | |
| 388 | –0 023 | |
| 389 | –0 019 | |
| 390 | 0 014 | |
| 391 | 0 060 | |
| 392 | 0 093 | |
| 393 | 0 117 | |
| 394 | 0 137 | |
| 395 | 0 123 | |
| 396 | 0 098 | |
| 397 | 0 075 | |
| 398 | 0 055 | |
| 399 | 0 062 | |
| 400 | 0 087 | 16·0 |
| 401 | 0 113 | |
| 402 | 0 126 | |
| 403 | 0 139 | |
| 404 | 0 119 | |
| 405 | 0 080 | |
| 406 | 0 023 | |
| 407 | –0 043 | |
| 408 | –0 099 | |
| 409 | –0 121 | |
| 410 | –0 090 | |
| 411 | –0 009 | |
| 412 | 0 072 | |
| 413 | 0 120 | |
| 414 | 0 111 | |
| 415 | 0 049 | |
| 416 | –0 021 | |
| 417 | –0 098 | |
| 418 | –0 136 | |
| 419 | –0 117 | |
| 420 | –0 072 | |
| 421 | –0 020 | |
| 422 | 0 038 | |
| 423 | 0 061 | |
| 424 | 0 026 | |
| 425 | –0 016 | 17·0 |
| 426 | –0 090 | |
| 427 | –0 151 | |
| 428 | –0 171 | |
| 429 | –0 150 | |
| 430 | –0 080 | |
| 431 | –0 001 | |
| 432 | 0 064 | |
| 433 | 0 113 | |
| 434 | 0 109 | |
| 435 | 0 089 | |
| 436 | 0 016 | |
| 437 | –0 040 | |
| 438 | –0 098 | |
| 439 | –0 142 | |
| 440 | –0 147 | |
| 441 | –0 112 | |
| 442 | –0 028 | |
| 443 | 0 058 | |
| 444 | 0 118 | |
| 445 | 0 124 | |
| 446 | 0 080 | |
| 447 | 0 006 | |
| 448 | –0 052 | |
| 449 | –0 068 | |
| 450 | –0 050 | 18·0 |
| 451 | –0 000 | |
| 452 | 0 063 | |
| 453 | 0 129 | |
| 454 | 0 155 | |
| 455 | 0 156 | |
| 456 | 0 111 | |
| 457 | 0 069 | |
| 458 | 0 049 | |
| 459 | 0 036 | |
| 460 | 0 056 | |
| 461 | 0 100 | |
| 462 | 0 143 | |
| 463 | 0 178 | |
| 464 | 0 193 | |
| 465 | 0 178 | |
| 466 | 0 136 | |
| 467 | 0 087 | |
| 468 | 0 050 | |
| 469 | 0 041 | |
| 470 | 0 067 | |
| 471 | 0 117 | |
| 472 | 0 165 | |
| 473 | 0 188 | |
| 474 | 0 178 | |
| 475 | 0 171 | 19·0 |
| 476 | 0 154 | |
| 477 | 0 141 | |
| 478 | 0 137 | |
| 479 | 0 146 | |
| 480 | 0 177 | |
| 481 | 0 231 | |
| 482 | 0 282 | |
| 483 | 0 314 | |
| 484 | 0 287 | |
| 485 | 0 222 | |
| 486 | 0 138 | |
| 487 | 0 050 | |
| 488 | –0 003 | |
| 489 | 0 001 | |
| 490 | 0 041 | |
| 491 | 0 095 | |
| 492 | 0 124 | |
| 493 | 0 112 | |
| 494 | 0 060 | |
| 495 | –0 022 | |
| 496 | –0 112 | |
| 497 | –0 161 | |
| 498 | –0 153 | |
| 499 | –0 087 | |
| 500 | 0 030 | 20·0 |
| 501 | 0 127 | |
| 502 | 0 197 | |
| 503 | 0 203 | |
| 504 | 0 147 | |
| 505 | 0 060 | |
| 506 | –0 027 | |
| 507 | –0 103 | |
| 508 | –0 096 | |
| 509 | –0 026 | |
| 510 | 0 062 | |
| 511 | 0 198 | |
| 512 | 0 275 | |
| 513 | 0 293 | |
| 514 | 0 244 | |
| 515 | 0 149 | |
| 516 | 0 056 | |
| 517 | 0 005 | |
| 518 | –0 001 | |
| 519 | 0 023 | |
| 520 | 0 035 | |
| 521 | 0 063 | |
| 522 | 0 034 | |
| 523 | –0 009 | |
| 524 | –0 074 | |
| 525 | –0 154 | 21·0 |
| 526 | –0 203 | |
| 527 | –0 204 | |
| 528 | –0 167 | |
| 529 | –0 119 | |
| 530 | –0 077 | |
| 531 | –0 068 | |
| 532 | –0 094 | |
| 533 | –0 168 | |
| 534 | –0 254 | |
| 535 | –0 337 | |
| 536 | –0 383 | |
| 537 | –0 400 | |
| 538 | –0 391 | |
| 539 | –0 365 | |
| 540 | –0 346 | |
| 541 | –0 342 | |
| 542 | –0 372 | |
| 543 | –0 398 | |
| 544 | –0 431 | |
| 545 | –0 464 | |
| 546 | –0 459 | |
| 547 | –0 425 | |
| 548 | –0 354 | |
| 549 | –0 259 | |
| 550 | –0 187 | 22·0 |
| 551 | –0 174 | |
| 552 | –0 182 | |
| 553 | –0 211 | |
| 554 | –0 241 | |
| 555 | –0 228 | |
| 556 | –0 192 | |
| 557 | –0 131 | |
| 558 | –0 066 | |
| 559 | –0 050 | |
| 560 | –0 065 | |
| 561 | –0 117 | |
| 562 | –0 164 | |
| 563 | –0 191 | |
| 564 | –0 165 | |
| 565 | –0 109 | |
| 566 | –0 025 | |
| 567 | 0 081 | |
| 568 | 0 163 | |
| 569 | 0 191 | |
| 570 | 0 164 | |
| 571 | 0 089 | |
| 572 | –0 004 | |
| 573 | –0 075 | |
| 574 | –0 099 | |
| 575 | –0 054 | 23·0 |
| 576 | 0 024 | |
| 577 | 0 126 | |
| 578 | 0 203 | |
| 579 | 0 223 | |
| 580 | 0 200 | |
| 581 | 0 113 | |
| 582 | 0 026 | |
| 583 | –0 008 | |
| 584 | –0 003 | |
| 585 | 0 057 | |
| 586 | 0 149 | |
| 587 | 0 236 | |
| 588 | 0 290 | |
| 589 | 0 299 | |
| 590 | 0 244 | |
| 591 | 0 192 | |
| 592 | 0 145 | |
| 593 | 0 095 | |
| 594 | 0 090 | |
| 595 | 0 111 | |
| 596 | 0 151 | |
| 597 | 0 186 | |
| 598 | 0 185 | |
| 599 | 0 165 | |
| 600 | 0 120 | 24·0 |
| 601 | 0 057 | |
| 602 | 0 008 | |
| 603 | –0 022 | |
| 604 | –0 044 | |
| 605 | –0 062 | |
| 606 | –0 070 | |
| 607 | –0 061 | |
| 608 | –0 057 | |
| 609 | –0 044 | |
| 610 | –0 040 | |
| 611 | –0 037 | |
| 612 | –0 028 | |
| 613 | –0 017 | |
| 614 | –0 006 | |
| 615 | 0 011 | |
| 616 | 0 032 | |
| 617 | 0 045 | |
| 618 | 0 050 | |
| 619 | 0 039 | |
| 620 | 0 036 | |
| 621 | 0 027 | |
| 622 | 0 025 | |
| 623 | 0 006 | |
| 624 | 0 000 | |
| 625 | –0 012 | 25·0 |
| 626 | –0 040 | |
| 627 | –0 047 | |
| 628 | –0 058 | |
| 629 | –0 070 | |
| 630 | –0 076 | |
| 631 | –0 098 | |
| 632 | –0 103 | |
| 633 | –0 127 | |
| 634 | –0 158 | |
| 635 | –0 158 | |
| 636 | –0 163 | |
| 637 | –0 182 | |
| 638 | –0 177 | |
| 639 | –0 184 | |
| 640 | –0 201 | |
| 641 | –0 199 | |
| 642 | –0 187 | |
| 643 | –0 145 | |
| 644 | –0 092 | |
| 645 | –0 040 | |
| 646 | 0 017 | |
| 647 | 0 044 | |
| 648 | 0 061 | |
| 649 | 0 029 | |
| 650 | –0 018 | 26·0 |
| 651 | –0 078 | |
| 652 | –0 129 | |
| 653 | –0 135 | |
| 654 | –0 110 | |
| 655 | –0 039 | |
| 656 | 0 008 | |
| 657 | 0 019 | |
| 658 | –0 033 | |
| 659 | –0 102 | |
| 660 | –0 194 | |
| 661 | –0 264 | |
| 662 | –0 292 | |
| 663 | –0 261 | |
| 664 | –0 210 | |
| 665 | –0 147 | |
| 666 | –0 092 | |
| 667 | –0 089 | |
| 668 | –0 138 | |
| 669 | –0 248 | |
| 670 | –0 360 | |
| 671 | –0 455 | |
| 672 | –0 497 | |
| 673 | –0 473 | |
| 674 | –0 393 | |
| 675 | –0 294 | 27·0 |
| 676 | –0 230 | |
| 677 | –0 214 | |
| 678 | –0 241 | |
| 679 | –0 294 | |
| 680 | –0 343 | |
| 681 | –0 375 | |
| 682 | –0 379 | |
| 683 | –0 349 | |
| 684 | –0 276 | |
| 685 | –0 202 | |
| 686 | –0 136 | |
| 687 | –0 099 | |
| 688 | –0 101 | |
| 689 | –0 139 | |
| 690 | –0 196 | |
| 691 | –0 246 | |
| 692 | –0 256 | |
| 693 | –0 234 | |
| 694 | –0 156 | |
| 695 | –0 078 | |
| 696 | 0 015 | |
| 697 | 0 083 | |
| 698 | 0 118 | |
| 699 | 0 080 | |
| 700 | 0 000 | 31·0 |

NV št.

a

(10–4 m)

t

(s)

0

0 000

0

1

0 156

0·04

2

0 147

0·08

3

0 144

4

0 162

5

0 210

6

0 272

7

0 336

8

0 382

9

0 404

10

0 408

11

0 376

12

0 324

13

0 275

14

0 226

15

0 176

16

0 141

17

0 126

18

0 144

19

0 180

20

0 205

21

0 198

22

0 184

23

0 138

24

0 102

25

0 068

1·0

26

0 050

27

0 055

28

0 078

29

0 120

30

0 184

31

0 209

32

0 224

33

0 206

34

0 157

35

0 101

36

0 049

37

–0 002

38

–0 038

39

–0 068

40

–0 088

41

–0 100

42

–0 110

43

–0 151

44

–0 183

45

–0 234

46

–0 303

47

–0 364

48

–0 410

49

–0 407

50

–0 367

2·0

51

–0 289

52

–0 180

53

–0 081

54

–0 000

55

–0 011

56

–0 070

57

–0 168

58

–0 256

59

–0 307

60

–0 302

61

–0 249

62

–0 157

63

–0 056

64

0 013

65

0 044

66

0 025

67

–0 026

68

–0 077

69

–0 115

70

–0 131

71

–0 102

72

–0 031

73

0 035

74

0 078

75

0 057

3·0

76

0 000

77

–0 069

78

–0 124

79

–0 143

80

–0 129

81

–0 091

82

–0 045

83

–0 004

84

–0 004

85

–0 016

86

–0 047

87

–0 080

88

–0 083

89

–0 080

90

–0 060

91

–0 029

92

–0 013

93

–0 004

94

–0 039

95

–0 100

96

–0 171

97

–0 218

98

–0 226

99

–0 190

100

–0 116

4·0

101

–0 054

102

–0 001

103

–0 001

104

–0 045

105

–0 126

106

–0 191

107

–0 223

108

–0 206

109

–0 168

110

–0 122

111

–0 095

112

–0 101

113

–0 114

114

–0 161

115

–0 212

116

–0 254

117

–0 273

118

–0 258

119

–0 211

120

–0 169

121

–0 125

122

–0 115

123

–0 127

124

–0 156

125

–0 185

5·0

126

–0 232

127

–0 256

128

–0 260

129

–0 260

130

–0 247

131

–0 228

132

–0 204

133

–0 192

134

–0 179

135

–0 144

136

–0 128

137

–0 117

138

–0 131

139

–0 154

140

–0 164

141

–0 160

142

–0 128

143

–0 059

144

0 015

145

0 074

146

0 034

147

0 042

148

–0 034

149

–0 101

150

–0 147

6·0

151

–0 141

152

–0 091

153

–0 031

154

0 017

155

0 027

156

–0 012

157

–0 058

158

–0 127

159

–0 151

160

–0 125

161

–0 049

162

0 045

163

0 104

164

0 122

165

0 104

166

0 046

167

–0 018

168

–0 047

169

–0 036

170

0 016

171

0 145

172

0 257

173

0 330

174

0 330

175

0 258

7·0

176

0 138

177

0 034

178

–0 037

179

–0 030

180

0 026

181

0 141

182

0 216

183

0 243

184

0 188

185

0 079

186

–0 015

187

–0 047

188

–0 008

189

0 091

190

0 230

191

0 340

192

0 381

193

0 332

194

0 225

195

0 099

196

0 014

197

–0 012

198

0 033

199

0 131

200

0 247

8·0

201

0 335

202

0 348

203

0 314

204

0 239

205

0 161

206

0 124

207

0 139

208

0 218

209

0 328

210

0 405

211

0 426

212

0 403

213

0 314

214

0 191

215

0 088

216

0 025

217

0 030

218

0 087

219

0 173

220

0 240

221

0 274

222

0 250

223

0 182

224

0 077

225

–0 019

9·0

226

–0 075

227

–0 061

228

–0 033

229

0 011

230

0 042

231

0 025

232

–0 021

233

–0 078

234

–0 142

235

–0 197

236

–0 225

237

–0 217

238

–0 196

239

–0 133

240

–0 038

241

0 052

242

0 128

243

0 168

244

0 164

245

0 169

246

0 170

247

0 188

248

0 210

249

0 220

250

0 210

10·0

251

0 185

252

0 149

253

0 100

254

0 057

255

0 035

256

0 006

257

–0 000

258

0 010

259

0 034

260

0 047

261

0 047

262

0 031

263

0 028

264

0 036

265

0 072

266

0 125

267

0 188

268

0 216

269

0 189

270

0 119

271

0 031

272

–0 026

273

–0 059

274

–0 052

275

–0 009

11·0

276

0 039

277

0 081

278

0 107

279

0 079

280

0 023

281

–0 044

282

–0 121

283

–0 168

284

–0 172

285

–0 147

286

–0 119

287

–0 114

288

–0 155

289

–0 217

290

–0 287

291

–0 243

292

–0 341

293

–0 289

294

–0 217

295

–0 157

296

–0 150

297

–0 193

298

–0 248

299

–0 319

300

–0 371

12·0

301

–0 378

302

–0 354

303

–0 309

304

–0 264

305

–0 241

306

–0 236

307

–0 264

308

–0 262

309

–0 282

310

–0 275

311

–0 278

312

–0 285

313

–0 302

314

–0 318

315

–0 316

316

–0 293

317

–0 238

318

–0 154

319

–0 070

320

–0 021

321

–0 029

322

–0 075

323

–0 138

324

–0 189

325

–0 193

13·0

326

–0 153

327

–0 095

328

–0 012

329

0 033

330

0 069

331

0 064

332

0 000

333

–0 074

334

–0 147

335

–0 164

336

–0 142

337

–0 067

338

–0 001

339

0 057

340

0 080

341

0 040

342

–0 010

343

–0 096

344

–0 148

345

–0 164

346

–0 134

347

–0 060

348

0 038

349

0 136

350

0 195

14·0

351

0 170

352

0 077

353

–0 067

354

–0 212

355

–0 321

356

–0 356

357

–0 339

358

–0 277

359

–0 189

360

–0 119

361

–0 100

362

–0 124

363

–0 170

14·0

364

–0 193

365

–0 173

366

–0 105

367

–0 000

368

0 075

369

0 092

370

0 074

371

0 011

372

–0 049

373

–0 082

374

–0 076

375

–0 039

15·0

376

0 010

377

0 053

378

0 078

379

0 068

380

0 033

381

0 004

382

–0 000

383

–0 013

384

–0 003

385

0 000

386

–0 001

387

–0 010

388

–0 023

389

–0 019

390

0 014

391

0 060

392

0 093

393

0 117

394

0 137

395

0 123

396

0 098

397

0 075

398

0 055

399

0 062

400

0 087

16·0

401

0 113

402

0 126

403

0 139

404

0 119

405

0 080

406

0 023

407

–0 043

408

–0 099

409

–0 121

410

–0 090

411

–0 009

412

0 072

413

0 120

414

0 111

415

0 049

416

–0 021

417

–0 098

418

–0 136

419

–0 117

420

–0 072

421

–0 020

422

0 038

423

0 061

424

0 026

425

–0 016

17·0

426

–0 090

427

–0 151

428

–0 171

429

–0 150

430

–0 080

431

–0 001

432

0 064

433

0 113

434

0 109

435

0 089

436

0 016

437

–0 040

438

–0 098

439

–0 142

440

–0 147

441

–0 112

442

–0 028

443

0 058

444

0 118

445

0 124

446

0 080

447

0 006

448

–0 052

449

–0 068

450

–0 050

18·0

451

–0 000

452

0 063

453

0 129

454

0 155

455

0 156

456

0 111

457

0 069

458

0 049

459

0 036

460

0 056

461

0 100

462

0 143

463

0 178

464

0 193

465

0 178

466

0 136

467

0 087

468

0 050

469

0 041

470

0 067

471

0 117

472

0 165

473

0 188

474

0 178

475

0 171

19·0

476

0 154

477

0 141

478

0 137

479

0 146

480

0 177

481

0 231

482

0 282

483

0 314

484

0 287

485

0 222

486

0 138

487

0 050

488

–0 003

489

0 001

490

0 041

491

0 095

492

0 124

493

0 112

494

0 060

495

–0 022

496

–0 112

497

–0 161

498

–0 153

499

–0 087

500

0 030

20·0

501

0 127

502

0 197

503

0 203

504

0 147

505

0 060

506

–0 027

507

–0 103

508

–0 096

509

–0 026

510

0 062

511

0 198

512

0 275

513

0 293

514

0 244

515

0 149

516

0 056

517

0 005

518

–0 001

519

0 023

520

0 035

521

0 063

522

0 034

523

–0 009

524

–0 074

525

–0 154

21·0

526

–0 203

527

–0 204

528

–0 167

529

–0 119

530

–0 077

531

–0 068

532

–0 094

533

–0 168

534

–0 254

535

–0 337

536

–0 383

537

–0 400

538

–0 391

539

–0 365

540

–0 346

541

–0 342

542

–0 372

543

–0 398

544

–0 431

545

–0 464

546

–0 459

547

–0 425

548

–0 354

549

–0 259

550

–0 187

22·0

551

–0 174

552

–0 182

553

–0 211

554

–0 241

555

–0 228

556

–0 192

557

–0 131

558

–0 066

559

–0 050

560

–0 065

561

–0 117

562

–0 164

563

–0 191

564

–0 165

565

–0 109

566

–0 025

567

0 081

568

0 163

569

0 191

570

0 164

571

0 089

572

–0 004

573

–0 075

574

–0 099

575

–0 054

23·0

576

0 024

577

0 126

578

0 203

579

0 223

580

0 200

581

0 113

582

0 026

583

–0 008

584

–0 003

585

0 057

586

0 149

587

0 236

588

0 290

589

0 299

590

0 244

591

0 192

592

0 145

593

0 095

594

0 090

595

0 111

596

0 151

597

0 186

598

0 185

599

0 165

600

0 120

24·0

601

0 057

602

0 008

603

–0 022

604

–0 044

605

–0 062

606

–0 070

607

–0 061

608

–0 057

609

–0 044

610

–0 040

611

–0 037

612

–0 028

613

–0 017

614

–0 006

615

0 011

616

0 032

617

0 045

618

0 050

619

0 039

620

0 036

621

0 027

622

0 025

623

0 006

624

0 000

625

–0 012

25·0

626

–0 040

627

–0 047

628

–0 058

629

–0 070

630

–0 076

631

–0 098

632

–0 103

633

–0 127

634

–0 158

635

–0 158

636

–0 163

637

–0 182

638

–0 177

639

–0 184

640

–0 201

641

–0 199

642

–0 187

643

–0 145

644

–0 092

645

–0 040

646

0 017

647

0 044

648

0 061

649

0 029

650

–0 018

26·0

651

–0 078

652

–0 129

653

–0 135

654

–0 110

655

–0 039

656

0 008

657

0 019

658

–0 033

659

–0 102

660

–0 194

661

–0 264

662

–0 292

663

–0 261

664

–0 210

665

–0 147

666

–0 092

667

–0 089

668

–0 138

669

–0 248

670

–0 360

671

–0 455

672

–0 497

673

–0 473

674

–0 393

675

–0 294

27·0

676

–0 230

677

–0 214

678

–0 241

679

–0 294

680

–0 343

681

–0 375

682

–0 379

683

–0 349

684

–0 276

685

–0 202

686

–0 136

687

–0 099

688

–0 101

689

–0 139

690

–0 196

691

–0 246

692

–0 256

693

–0 234

694

–0 156

695

–0 078

696

0 015

697

0 083

698

0 118

699

0 080

700

0 000

31·0

Dodatek 4b

Nastavljene vrednosti signalov za pregled vozniških sedežev na traktorjih razreda III kategorije A na preskusni napravi (točka 3.5.3.1.1)

| NV | = | nastavljena vrednost |
| --- | --- | --- |
| a | = | amplituda signala nastavljene vrednosti v mm |
| t | = | čas merjenja v sekundah |

NV

=

nastavljena vrednost

a

=

amplituda signala nastavljene vrednosti v mm

t

=

čas merjenja v sekundah

Kadar se zaporedje signalov v preglednici ponavlja za 701 vrednost, vrednosti 700 in 0 časovno sovpadata pri amplitudi a = 0:

| NV
  št. | a
  (mm) | t
  (s) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0,000 |
| 2 | –3 | 0,027 |
| 3 | –0 | 0,055 |
| 4 | 2 | 0,082 |
| 5 | 4 | 0,109 |
| 6 | 6 | 0,137 |
| 7 | 6 | 0,164 |
| 8 | 5 | 0,192 |
| 9 | 3 | 0,219 |
| 10 | 1 | 0,246 |
| 11 | –0 | 0,274 |
| 12 | –2 | 0,301 |
| 13 | –4 | 0,328 |
| 14 | –4 | 0,356 |
| 15 | –4 | 0,383 |
| 16 | –2 | 0,411 |
| 17 | –1 | 0,439 |
| 18 | 0 | 0,465 |
| 19 | 2 | 0,493 |
| 20 | 3 | 0,520 |
| 21 | 4 | 0,547 |
| 22 | 3 | 0,575 |
| 23 | 1 | 0,602 |
| 24 | 0 | 0,630 |
| 25 | –1 | 0,657 |
| 26 | –3 | 0,684 |
| 27 | –4 | 0,712 |
| 28 | –4 | 0,739 |
| 29 | –4 | 0,766 |
| 30 | –2 | 0,794 |
| 31 | –0 | 0,821 |
| 32 | 2 | 0,848 |
| 33 | 4 | 0,876 |
| 34 | 6 | 0,903 |
| 35 | 6 | 0,931 |
| 36 | 6 | 0,958 |
| 37 | 4 | 0,985 |
| 38 | 1 | 1,013 |
| 39 | –1 | 1,040 |
| 40 | –4 | 1,067 |
| 41 | –6 | 1,093 |
| 42 | –8 | 1,122 |
| 43 | –8 | 1,150 |
| 44 | –7 | 1,177 |
| 45 | –4 | 1,204 |
| 46 | –1 | 1,232 |
| 47 | 2 | 1,259 |
| 48 | 6 | 1,286 |
| 49 | 8 | 1,314 |
| 50 | 10 | 1,341 |
| 51 | 10 | 1,369 |
| 52 | 8 | 1,396 |
| 53 | 4 | 1,423 |
| 54 | 0 | 1,451 |
| 55 | –4 | 1,478 |
| 56 | –8 | 1,505 |
| 57 | –11 | 1,533 |
| 58 | –13 | 1,560 |
| 59 | –12 | 1,587 |
| 60 | –9 | 1,613 |
| 61 | –4 | 1,642 |
| 62 | 6 | 1,670 |
| 63 | 6 | 1,697 |
| 64 | 11 | 1,724 |
| 65 | 15 | 1,752 |
| 66 | 16 | 1,779 |
| 67 | 14 | 1,806 |
| 68 | 11 | 1,834 |
| 69 | 5 | 1,861 |
| 70 | –1 | 1,869 |
| 71 | –8 | 1,916 |
| 72 | –14 | 1,943 |
| 73 | –18 | 1,971 |
| 74 | –19 | 1,998 |
| 75 | –17 | 2,025 |
| 76 | –13 | 2,053 |
| 77 | –6 | 2,080 |
| 78 | 0 | 2,108 |
| 79 | 8 | 2,135 |
| 80 | 15 | 2,162 |
| 81 | 19 | 2,190 |
| 82 | 21 | 2,217 |
| 83 | 19 | 2,244 |
| 84 | 15 | 2,272 |
| 85 | 8 | 2,299 |
| 86 | 0 | 2,326 |
| 87 | –7 | 2,354 |
| 88 | –15 | 2,361 |
| 89 | –19 | 2,409 |
| 90 | –21 | 2,436 |
| 91 | –20 | 2,463 |
| 92 | –15 | 2,491 |
| 93 | –8 | 2,518 |
| 94 | –0 | 2,545 |
| 95 | 7 | 2,573 |
| 96 | 14 | 2,600 |
| 97 | 19 | 2,628 |
| 98 | 21 | 2,655 |
| 99 | 19 | 2,662 |
| 100 | 14 | 2,710 |
| 101 | 7 | 2,737 |
| 102 | –0 | 2,764 |
| 103 | –8 | 2,792 |
| 104 | –15 | 2,819 |
| 105 | –19 | 2,847 |
| 106 | –20 | 2,874 |
| 107 | –18 | 2,901 |
| 108 | –13 | 2,929 |
| 109 | –5 | 2,956 |
| 110 | 2 | 2,983 |
| 111 | 10 | 3,011 |
| 112 | 16 | 3,038 |
| 113 | 20 | 3,055 |
| 114 | 20 | 3,093 |
| 115 | 17 | 3,120 |
| 116 | 12 | 3,148 |
| 117 | 5 | 3,175 |
| 118 | –3 | 3,202 |
| 119 | –10 | 3,230 |
| 120 | –17 | 3,257 |
| 121 | –20 | 3,284 |
| 122 | –21 | 3,312 |
| 123 | –18 | 3,339 |
| 124 | –13 | 3,367 |
| 125 | –6 | 3,396 |
| 126 | 2 | 3,421 |
| 127 | 10 | 3,449 |
| 128 | 16 | 3,476 |
| 129 | 21 | 3,503 |
| 130 | 22 | 3,531 |
| 131 | 20 | 3,558 |
| 132 | 15 | 3,586 |
| 133 | 8 | 3,613 |
| 134 | 0 | 3,640 |
| 135 | –8 | 3,668 |
| 136 | –15 | 3,695 |
| 137 | –20 | 3,722 |
| 138 | –23 | 3,750 |
| 139 | –22 | 3,777 |
| 140 | –18 | 3,804 |
| 141 | –11 | 3,832 |
| 142 | –3 | 3,859 |
| 143 | 5 | 3,887 |
| 144 | 13 | 3,914 |
| 145 | 19 | 3,941 |
| 146 | 23 | 3,969 |
| 147 | 23 | 3,996 |
| 148 | 20 | 4,023 |
| 149 | 14 | 4,051 |
| 150 | 6 | 4,078 |
| 151 | –2 | 4,106 |
| 152 | –11 | 4,133 |
| 153 | –17 | 4,160 |
| 154 | –21 | 4,188 |
| 155 | –22 | 4,215 |
| 156 | –20 | 4,242 |
| 157 | –14 | 4,270 |
| 158 | –7 | 4,297 |
| 159 | 0 | 4,325 |
| 160 | 8 | 4,352 |
| 161 | 14 | 4,379 |
| 162 | 18 | 4,407 |
| 163 | 19 | 4,434 |
| 164 | 17 | 4,461 |
| 165 | 13 | 4,489 |
| 166 | 7 | 4,516 |
| 167 | 0 | 4,543 |
| 168 | –6 | 4,571 |
| 169 | –11 | 4,598 |
| 170 | –14 | 4,626 |
| 171 | –16 | 4,653 |
| 172 | –14 | 4,680 |
| 173 | –11 | 4,708 |
| 174 | –6 | 4,735 |
| 175 | –1 | 4,762 |
| 176 | 4 | 4,790 |
| 177 | 8 | 4,817 |
| 178 | 12 | 4,845 |
| 179 | 13 | 4,872 |
| 180 | 13 | 4,899 |
| 181 | 11 | 4,927 |
| 182 | 7 | 4,954 |
| 183 | 3 | 4,981 |
| 184 | –1 | 5,009 |
| 185 | –5 | 5,036 |
| 186 | –9 | 5,064 |
| 187 | –11 | 5,091 |
| 188 | –12 | 5,118 |
| 189 | –12 | 5,146 |
| 190 | –10 | 5,173 |
| 191 | –6 | 5,200 |
| 192 | –2 | 5,228 |
| 193 | 1 | 5,255 |
| 194 | 5 | 5,283 |
| 195 | 9 | 5,310 |
| 196 | 11 | 5,337 |
| 197 | 13 | 5,365 |
| 198 | 12 | 5,392 |
| 199 | 11 | 5,419 |
| 200 | 7 | 5,447 |
| 201 | 3 | 5,474 |
| 202 | –0 | 5,501 |
| 203 | –5 | 5,529 |
| 204 | –9 | 5,556 |
| 205 | –12 | 5,584 |
| 206 | –14 | 5,611 |
| 207 | –14 | 5,638 |
| 208 | –12 | 5,666 |
| 209 | –9 | 5,693 |
| 210 | –4 | 5,720 |
| 211 | 0 | 5,748 |
| 212 | 5 | 5,775 |
| 213 | 9 | 5,803 |
| 214 | 13 | 5,830 |
| 215 | 15 | 5,857 |
| 216 | 15 | 5,885 |
| 217 | 13 | 5,912 |
| 218 | 9 | 5,939 |
| 219 | 4 | 5,967 |
| 220 | –1 | 5,994 |
| 221 | –7 | 6,022 |
| 222 | –11 | 6,049 |
| 223 | –15 | 6,076 |
| 224 | –16 | 6,104 |
| 225 | –16 | 6,131 |
| 226 | –12 | 6,158 |
| 227 | –7 | 6,186 |
| 228 | –1 | 6,213 |
| 229 | 4 | 6,240 |
| 230 | 10 | 6,268 |
| 231 | 16 | 6,295 |
| 232 | 17 | 6,323 |
| 233 | 17 | 6,350 |
| 234 | 14 | 6,377 |
| 235 | 9 | 6,405 |
| 236 | 3 | 6,432 |
| 237 | –3 | 6,459 |
| 238 | –10 | 6,487 |
| 239 | –15 | 6,514 |
| 240 | –19 | 6,542 |
| 241 | –19 | 6,569 |
| 242 | –17 | 6,596 |
| 243 | –12 | 6,624 |
| 244 | –6 | 6,651 |
| 245 | 1 | 6,678 |
| 246 | 9 | 6,706 |
| 247 | 16 | 6,733 |
| 248 | 21 | 6,761 |
| 249 | 22 | 6,783 |
| 250 | 21 | 6,815 |
| 251 | 16 | 6,843 |
| 252 | 9 | 6,870 |
| 253 | 0 | 6,897 |
| 254 | –8 | 6,925 |
| 255 | –16 | 6,952 |
| 256 | –22 | 6,979 |
| 257 | –25 | 7,007 |
| 258 | –24 | 7,034 |
| 259 | –20 | 7,062 |
| 260 | –13 | 7,089 |
| 261 | –4 | 7,116 |
| 262 | 5 | 7,144 |
| 263 | 14 | 7,171 |
| 264 | 24 | 7,198 |
| 265 | 25 | 7,226 |
| 266 | 26 | 7,253 |
| 267 | 23 | 7,281 |
| 268 | 17 | 7,308 |
| 269 | 8 | 7,335 |
| 270 | –1 | 7,363 |
| 271 | –11 | 7,390 |
| 272 | –20 | 7,417 |
| 273 | –26 | 7,445 |
| 274 | –27 | 7,472 |
| 275 | –25 | 7,500 |
| 276 | –19 | 7,527 |
| 277 | –11 | 7,554 |
| 278 | –1 | 7,582 |
| 279 | 9 | 7,609 |
| 280 | 18 | 7,636 |
| 281 | 24 | 7,664 |
| 282 | 27 | 7,691 |
| 283 | 26 | 7,718 |
| 284 | 21 | 7,746 |
| 285 | 13 | 7,773 |
| 286 | 4 | 7,801 |
| 287 | –5 | 7,828 |
| 288 | –13 | 7,855 |
| 289 | –20 | 7,883 |
| 290 | –24 | 7,910 |
| 291 | –25 | 7,937 |
| 292 | –22 | 7,965 |
| 293 | –17 | 7,992 |
| 294 | –9 | 8,020 |
| 295 | –1 | 8,047 |
| 296 | 7 | 8,074 |
| 297 | 14 | 8,102 |
| 298 | 20 | 8,129 |
| 299 | 22 | 8,156 |
| 300 | 22 | 8,184 |
| 301 | 19 | 8,211 |
| 302 | 13 | 8,239 |
| 303 | 6 | 8,266 |
| 304 | –1 | 8,293 |
| 305 | –9 | 8,321 |
| 306 | –15 | 8,348 |
| 307 | –19 | 8,375 |
| 308 | –20 | 8,403 |
| 309 | –19 | 8,430 |
| 310 | –14 | 8,457 |
| 311 | –8 | 8,485 |
| 312 | –0 | 8,512 |
| 313 | 6 | 8,540 |
| 314 | 12 | 8,567 |
| 315 | 16 | 8,594 |
| 316 | 18 | 8,622 |
| 317 | 16 | 8,649 |
| 318 | 12 | 8,676 |
| 319 | 6 | 8,704 |
| 320 | 0 | 8,731 |
| 321 | –7 | 8,759 |
| 322 | –12 | 8,786 |
| 323 | –15 | 8,813 |
| 324 | –16 | 8,841 |
| 325 | –13 | 8,868 |
| 326 | –8 | 8,895 |
| 327 | –1 | 8,923 |
| 328 | 5 | 8,950 |
| 329 | 11 | 8,978 |
| 330 | 15 | 9,005 |
| 331 | 17 | 9,032 |
| 332 | 15 | 9,060 |
| 333 | 11 | 9,087 |
| 334 | 5 | 9,114 |
| 335 | –2 | 9,142 |
| 336 | –9 | 9,169 |
| 337 | –15 | 9,196 |
| 338 | –18 | 9,224 |
| 339 | –19 | 9,261 |
| 340 | –16 | 9,279 |
| 341 | –11 | 9,306 |
| 342 | –3 | 9,333 |
| 343 | 4 | 9,361 |
| 344 | 11 | 9,388 |
| 345 | 16 | 9,415 |
| 346 | 19 | 9,443 |
| 347 | 19 | 9,470 |
| 348 | 16 | 9,498 |
| 349 | 11 | 9,525 |
| 350 | 4 | 9,552 |
| 351 | –2 | 9,580 |
| 352 | –9 | 9,607 |
| 353 | –14 | 9,634 |
| 354 | –17 | 9,662 |
| 355 | –18 | 9,689 |
| 356 | –16 | 9,717 |
| 357 | –12 | 9,744 |
| 358 | –7 | 9,771 |
| 359 | –1 | 9,799 |
| 360 | 4 | 9,826 |
| 361 | 9 | 9,853 |
| 362 | 13 | 9,881 |
| 363 | 16 | 9,908 |
| 364 | 15 | 9,935 |
| 365 | 14 | 9,963 |
| 366 | 10 | 9,990 |
| 367 | 5 | 10,018 |
| 368 | –0 | 10,045 |
| 369 | –5 | 10,072 |
| 370 | –10 | 10,100 |
| 371 | –13 | 10,127 |
| 372 | –15 | 10,154 |
| 372 | –14 | 10,182 |
| 374 | –12 | 10,209 |
| 375 | –7 | 10,237 |
| 376 | –2 | 10,264 |
| 377 | 2 | 10,291 |
| 378 | 8 | 10,319 |
| 379 | 11 | 10,346 |
| 380 | 13 | 10,373 |
| 381 | 13 | 10,401 |
| 382 | 11 | 10,428 |
| 383 | 7 | 10,456 |
| 384 | 2 | 10,483 |
| 385 | –2 | 10,510 |
| 386 | –7 | 10,538 |
| 387 | –10 | 10,565 |
| 388 | –11 | 10,592 |
| 389 | –11 | 10,620 |
| 390 | –8 | 10,647 |
| 391 | –5 | 10,674 |
| 392 | –0 | 10,702 |
| 393 | 3 | 10,729 |
| 394 | 7 | 10,757 |
| 395 | 9 | 10,784 |
| 396 | 9 | 10,811 |
| 397 | 8 | 10,839 |
| 398 | 5 | 10,866 |
| 399 | 1 | 10,893 |
| 400 | –2 | 10,921 |
| 401 | –6 | 10,949 |
| 402 | –7 | 10,975 |
| 403 | –8 | 11,003 |
| 404 | –7 | 11,030 |
| 405 | –5 | 11,058 |
| 406 | –2 | 11,085 |
| 407 | 0 | 11,112 |
| 408 | 4 | 11,140 |
| 409 | 6 | 11,167 |
| 410 | 7 | 11,195 |
| 411 | 7 | 11,222 |
| 412 | 6 | 11,249 |
| 413 | 4 | 11,277 |
| 414 | 1 | 11,304 |
| 415 | –1 | 11,331 |
| 416 | –4 | 11,359 |
| 417 | –7 | 11,386 |
| 418 | –8 | 11,413 |
| 419 | –8 | 11,441 |
| 420 | –6 | 11,468 |
| 421 | –4 | 11,496 |
| 422 | –1 | 11,523 |
| 423 | 1 | 11,550 |
| 424 | 4 | 11,578 |
| 425 | 7 | 11,605 |
| 426 | 8 | 11,632 |
| 427 | 8 | 11,660 |
| 428 | 7 | 11,687 |
| 429 | 5 | 11,715 |
| 430 | 2 | 11,742 |
| 431 | –0 | 11,769 |
| 432 | –2 | 11,797 |
| 433 | –4 | 11,824 |
| 434 | –6 | 11,851 |
| 435 | –7 | 11,879 |
| 436 | –6 | 11,906 |
| 437 | –6 | 11,934 |
| 438 | –4 | 11,961 |
| 439 | –3 | 11,988 |
| 440 | –1 | 12,016 |
| 441 | 0 | 12,043 |
| 442 | 2 | 12,070 |
| 443 | 4 | 12,098 |
| 444 | 6 | 12,125 |
| 445 | 7 | 12,152 |
| 446 | 7 | 12,180 |
| 447 | 7 | 12,207 |
| 448 | 6 | 12,235 |
| 449 | 4 | 12,262 |
| 450 | 1 | 12,289 |
| 451 | –1 | 12,317 |
| 452 | –5 | 12,344 |
| 453 | –8 | 12,371 |
| 454 | –10 | 12,399 |
| 455 | –11 | 12,426 |
| 456 | –11 | 12,454 |
| 457 | –9 | 12,481 |
| 458 | –5 | 12,509 |
| 459 | –1 | 12,536 |
| 460 | 3 | 12,563 |
| 461 | 8 | 12,590 |
| 462 | 11 | 12,618 |
| 463 | 13 | 12,645 |
| 464 | 12 | 12,673 |
| 465 | 10 | 12,700 |
| 466 | 7 | 12,727 |
| 467 | 2 | 12,755 |
| 468 | –2 | 12,782 |
| 469 | –6 | 12,809 |
| 470 | –9 | 12,837 |
| 471 | –10 | 12,864 |
| 472 | –10 | 12,891 |
| 473 | –8 | 12,915 |
| 474 | –5 | 12,946 |
| 475 | –2 | 12,974 |
| 476 | 1 | 13,001 |
| 477 | 3 | 13,028 |
| 478 | 6 | 13,056 |
| 479 | 6 | 13,083 |
| 480 | 5 | 13,110 |
| 481 | 4 | 13,138 |
| 482 | 2 | 13,165 |
| 483 | 0 | 13,193 |
| 484 | –0 | 13,220 |
| 485 | –1 | 13,247 |
| 486 | –2 | 13,275 |
| 487 | –2 | 13,302 |
| 488 | –1 | 13,329 |
| 489 | –1 | 13,357 |
| 490 | –0 | 13,384 |
| 491 | 0 | 13,412 |
| 492 | 1 | 13,439 |
| 493 | 1 | 13,466 |
| 494 | 1 | 13,494 |
| 495 | 0 | 13,521 |
| 496 | 0 | 13,548 |
| 497 | –0 | 13,576 |
| 498 | –1 | 13,603 |
| 499 | –1 | 13,630 |
| 500 | –1 | 13,659 |
| 501 | –1 | 13,685 |
| 502 | –1 | 13,713 |
| 503 | –1 | 13,740 |
| 504 | –0 | 13,767 |
| 505 | –0 | 13,795 |
| 506 | 0 | 13,822 |
| 507 | 1 | 13,849 |
| 508 | 1 | 13,877 |
| 509 | 2 | 13,904 |
| 510 | 2 | 13,932 |
| 511 | 2 | 13,959 |
| 512 | 2 | 13,986 |
| 513 | 1 | 14,014 |
| 514 | 1 | 14,041 |
| 515 | 0 | 14,068 |
| 516 | –0 | 14,096 |
| 517 | –1 | 14,123 |
| 518 | –1 | 14,151 |
| 519 | –2 | 14,178 |
| 520 | –2 | 14,205 |
| 521 | –2 | 14,233 |
| 522 | –2 | 14,260 |
| 523 | –1 | 14,287 |
| 524 | –1 | 14,316 |
| 525 | –1 | 14,342 |
| 526 | –0 | 14,370 |
| 527 | –0 | 14,397 |
| 528 | 0 | 14,424 |
| 529 | 0 | 14,452 |
| 530 | 1 | 14,479 |
| 531 | 2 | 14,506 |
| 532 | 2 | 14,534 |
| 533 | 3 | 14,561 |
| 534 | 4 | 14,598 |
| 535 | 4 | 14,616 |
| 536 | 3 | 14,643 |
| 537 | 2 | 14,671 |
| 538 | 1 | 14,698 |
| 539 | –0 | 14,725 |
| 540 | –2 | 14,753 |
| 541 | –5 | 14,780 |
| 542 | –7 | 14,807 |
| 543 | –8 | 14,835 |
| 544 | –8 | 14,862 |
| 545 | –7 | 14,890 |
| 546 | –5 | 14,917 |
| 547 | –1 | 14,944 |
| 548 | 1 | 14,972 |
| 549 | 6 | 14,999 |
| 550 | 9 | 15,026 |
| 551 | 12 | 15,054 |
| 552 | 13 | 15,081 |
| 553 | 11 | 15,109 |
| 554 | 9 | 15,136 |
| 555 | 4 | 15,163 |
| 556 | –0 | 15,191 |
| 557 | –6 | 15,218 |
| 558 | –11 | 15,245 |
| 559 | –15 | 15,273 |
| 560 | –16 | 15,300 |
| 561 | –15 | 15,327 |
| 562 | –12 | 15,356 |
| 563 | –6 | 15,382 |
| 564 | –0 | 15,410 |
| 565 | 6 | 15,437 |
| 566 | 12 | 15,464 |
| 567 | 17 | 15,492 |
| 568 | 19 | 15,519 |
| 569 | 18 | 15,546 |
| 570 | 14 | 15,574 |
| 571 | 8 | 15,601 |
| 572 | 1 | 15,629 |
| 573 | –6 | 15,656 |
| 574 | –12 | 15,683 |
| 575 | –17 | 15,711 |
| 576 | –19 | 15,738 |
| 577 | –19 | 15,766 |
| 578 | –15 | 15,793 |
| 579 | –10 | 15,820 |
| 580 | –8 | 15,848 |
| 581 | 4 | 15,875 |
| 582 | 11 | 15,902 |
| 583 | 16 | 15,930 |
| 584 | 18 | 15,957 |
| 585 | 18 | 15,984 |
| 586 | 15 | 16,012 |
| 587 | 10 | 16,039 |
| 588 | 3 | 16,066 |
| 589 | –3 | 16,094 |
| 590 | –10 | 16,121 |
| 591 | –15 | 16,149 |
| 592 | –17 | 16,176 |
| 593 | –17 | 16,203 |
| 594 | –15 | 15,231 |
| 595 | –10 | 16,258 |
| 596 | –3 | 16,285 |
| 597 | 2 | 16,313 |
| 598 | 9 | 16,340 |
| 599 | 14 | 16,368 |
| 600 | 16 | 16,395 |
| 601 | 17 | 16,422 |
| 602 | 14 | 16,450 |
| 603 | 10 | 16,477 |
| 604 | 5 | 16,504 |
| 605 | –1 | 16,532 |
| 606 | –7 | 16,559 |
| 607 | –12 | 16,587 |
| 608 | –15 | 16,614 |
| 609 | –16 | 16,641 |
| 610 | –16 | 16,669 |
| 611 | –13 | 16,696 |
| 612 | –8 | 16,728 |
| 613 | –3 | 16,741 |
| 614 | 2 | 16,776 |
| 615 | 8 | 16,803 |
| 616 | 12 | 16,833 |
| 617 | 15 | 16,860 |
| 618 | 16 | 16,888 |
| 619 | 15 | 16,915 |
| 620 | 12 | 16,942 |
| 621 | 8 | 16,970 |
| 622 | 2 | 16,997 |
| 623 | –2 | 17,024 |
| 624 | –8 | 17,052 |
| 625 | –12 | 17,079 |
| 626 | –14 | 17,107 |
| 627 | –15 | 17,134 |
| 628 | –14 | 17,161 |
| 629 | –11 | 17,189 |
| 630 | –7 | 17,216 |
| 631 | –2 | 17,243 |
| 632 | 1 | 17,271 |
| 633 | 6 | 17,298 |
| 634 | 9 | 17,326 |
| 635 | 11 | 17,353 |
| 636 | 12 | 17,380 |
| 637 | 11 | 17,408 |
| 638 | 9 | 17,435 |
| 639 | 6 | 17,462 |
| 640 | 2 | 17,490 |
| 641 | –0 | 17,517 |
| 642 | –3 | 17,544 |
| 643 | –5 | 17,572 |
| 644 | –6 | 17,599 |
| 645 | –6 | 17,627 |
| 646 | –6 | 17,654 |
| 647 | –4 | 17,681 |
| 648 | –3 | 17,709 |
| 649 | –1 | 17,736 |
| 650 | –0 | 17,763 |
| 651 | 0 | 17,791 |
| 652 | 1 | 17,818 |
| 653 | 0 | 17,845 |
| 654 | 0 | 17,873 |
| 655 | 0 | 17,900 |
| 656 | –0 | 17,928 |
| 657 | –0 | 17,955 |
| 658 | –0 | 17,982 |
| 659 | 0 | 18,010 |
| 660 | 1 | 18,037 |
| 661 | 3 | 18,065 |
| 662 | 4 | 18,092 |
| 663 | 5 | 18,119 |
| 664 | 5 | 18,147 |
| 665 | 5 | 18,174 |
| 666 | 4 | 18,201 |
| 667 | 2 | 18,229 |
| 668 | –0 | 18,256 |
| 669 | –3 | 18,283 |
| 670 | –6 | 18,311 |
| 671 | –9 | 18,339 |
| 672 | –10 | 18,366 |
| 673 | –10 | 18,393 |
| 674 | –9 | 18,420 |
| 675 | –6 | 18,448 |
| 676 | –3 | 18,475 |
| 677 | 1 | 18,502 |
| 678 | 6 | 18,530 |
| 679 | 10 | 18,557 |
| 680 | 12 | 18,585 |
| 681 | 14 | 18,612 |
| 682 | 13 | 18,639 |
| 683 | 10 | 18,667 |
| 684 | 6 | 18,694 |
| 685 | 1 | 18,721 |
| 686 | –3 | 18,749 |
| 687 | –6 | 18,776 |
| 688 | –11 | 18,804 |
| 689 | –13 | 18,831 |
| 690 | –13 | 18,858 |
| 691 | –10 | 18,886 |
| 692 | –7 | 18,913 |
| 693 | –3 | 18,940 |
| 694 | 1 | 18,968 |
| 695 | 4 | 18,996 |
| 696 | 7 | 19,022 |
| 697 | 8 | 19,050 |
| 698 | 8 | 19,077 |
| 699 | 6 | 19,105 |
| 700 | 4 | 19,132 |
| 701 | 1 | 19,159 |
| 702 | –0 | 19,187 |
| 703 | –2 | 19,214 |
| 704 | –2 | 19,241 |
| 705 | –2 | 19,269 |
| 706 | –1 | 19,296 |
| 707 | 0 | 19,324 |
| 708 | 1 | 19,351 |
| 709 | 2 | 19,978 |
| 710 | 2 | 19,406 |
| 711 | 1 | 19,433 |
| 712 | –0 | 19,460 |
| 713 | –2 | 19,488 |
| 714 | –5 | 19,515 |
| 715 | –6 | 19,543 |
| 716 | –7 | 19,570 |
| 717 | –7 | 19,597 |
| 718 | –5 | 19,625 |
| 719 | –3 | 19,652 |
| 720 | 0 | 19,679 |
| 721 | 3 | 19,707 |
| 722 | 7 | 19,734 |
| 723 | 9 | 19,761 |
| 724 | 11 | 19,789 |
| 725 | 11 | 19,816 |
| 726 | 10 | 19,844 |
| 727 | 7 | 19,871 |
| 728 | 3 | 19,898 |
| 729 | –0 | 19,926 |
| 730 | –4 | 19,953 |
| 731 | –8 | 19,980 |
| 732 | –11 | 20,008 |
| 733 | –12 | 20,035 |
| 734 | –12 | 20,063 |
| 735 | –10 | 20,090 |
| 736 | –7 | 20,117 |
| 737 | –3 | 20,145 |
| 738 | 0 | 20,172 |
| 739 | 5 | 20,199 |
| 740 | 8 | 20,227 |
| 741 | 11 | 20,254 |
| 742 | 12 | 20,282 |
| 743 | 11 | 20,309 |
| 744 | 9 | 20,336 |
| 745 | 6 | 20,354 |
| 746 | 1 | 20,391 |
| 747 | –2 | 20,418 |
| 748 | –6 | 20,446 |
| 749 | –9 | 20,473 |
| 750 | –10 | 20,500 |
| 751 | –9 | 20,526 |
| 752 | –7 | 20,556 |
| 753 | –4 | 20,583 |
| 754 | –1 | 20,610 |
| 755 | 2 | 20,637 |
| 756 | 5 | 20,665 |
| 757 | 7 | 20,692 |
| 758 | 8 | 20,719 |
| 759 | 7 | 20,747 |
| 760 | 5 | 20,774 |
| 761 | 2 | 20,802 |
| 762 | –1 | 20,829 |
| 763 | –4 | 20,856 |
| 764 | –7 | 20,884 |
| 765 | –9 | 20,911 |
| 766 | –9 | 20,938 |
| 767 | –7 | 20,966 |
| 768 | –5 | 20,993 |
| 769 | –1 | 21,021 |
| 770 | 2 | 21,048 |
| 771 | 5 | 21,075 |
| 772 | 8 | 21,103 |
| 773 | 10 | 21,130 |
| 774 | 10 | 21,157 |
| 775 | 8 | 21,185 |
| 776 | 6 | 21,212 |
| 777 | 2 | 21,239 |
| 778 | –1 | 21,267 |
| 779 | –4 | 21,294 |
| 780 | –7 | 21,322 |
| 781 | –9 | 21,349 |
| 782 | –9 | 21,376 |
| 783 | –8 | 21,404 |
| 784 | –7 | 21,431 |
| 785 | –4 | 21,458 |
| 786 | –1 | 21,486 |
| 787 | 1 | 21,513 |
| 788 | 4 | 21,541 |
| 789 | 6 | 21,568 |
| 790 | 7 | 21,595 |
| 791 | 7 | 21,623 |
| 792 | 7 | 21,650 |
| 793 | 5 | 21,677 |
| 794 | 3 | 21,705 |
| 795 | 0 | 21,732 |
| 796 | –1 | 21,760 |
| 797 | –4 | 21,787 |
| 798 | –5 | 21,814 |
| 799 | –6 | 21,842 |
| 800 | –5 | 21,869 |
| 801 | –4 | 21,896 |
| 802 | –2 | 21,924 |
| 803 | –0 | 21,951 |
| 804 | 2 | 21,978 |
| 805 | 4 | 22,006 |
| 806 | 5 | 22,033 |
| 807 | 5 | 22,061 |
| 808 | 4 | 22,088 |
| 809 | 3 | 22,115 |
| 810 | 0 | 22,143 |
| 811 | –1 | 22,170 |
| 812 | –3 | 22,197 |
| 813 | –5 | 22,225 |
| 814 | –6 | 22,252 |
| 815 | –5 | 22,280 |
| 816 | –4 | 22,307 |
| 817 | –3 | 22,334 |
| 818 | –0 | 22,362 |
| 819 | 1 | 22,389 |
| 820 | 4 | 22,416 |
| 821 | 5 | 22,444 |
| 822 | 6 | 22,471 |
| 824 | 6 | 22,526 |
| 825 | 5 | 22,553 |
| 826 | 3 | 22,581 |
| 827 | 0 | 22,608 |
| 828 | –2 | 22,635 |
| 829 | –4 | 22,663 |
| 830 | –7 | 22,690 |
| 831 | –8 | 22,717 |
| 832 | –9 | 22,745 |
| 833 | –8 | 22,772 |
| 834 | –7 | 22,800 |
| 835 | –4 | 22,827 |
| 836 | –1 | 22,854 |
| 837 | 2 | 22,882 |
| 838 | 6 | 22,909 |
| 839 | 9 | 22,936 |
| 840 | 11 | 22,964 |
| 841 | 12 | 22,991 |
| 842 | 11 | 23,019 |
| 843 | 9 | 23,046 |
| 844 | 5 | 23,073 |
| 845 | 0 | 23,101 |
| 846 | –5 | 23,128 |
| 847 | –9 | 23,155 |
| 848 | –13 | 23,183 |
| 849 | –15 | 23,210 |
| 850 | –15 | 23,238 |
| 851 | –13 | 23,265 |
| 852 | –9 | 23,292 |
| 853 | –3 | 23,320 |
| 854 | 3 | 23,347 |
| 855 | 9 | 23,374 |
| 856 | 14 | 23,402 |
| 857 | 18 | 23,429 |
| 858 | 18 | 23,457 |
| 859 | 16 | 23,484 |
| 860 | 12 | 23,511 |
| 861 | 5 | 23,539 |
| 862 | –1 | 23,566 |
| 863 | –7 | 23,593 |
| 864 | –13 | 23,621 |
| 865 | –16 | 23,648 |
| 866 | –17 | 23,675 |
| 867 | –16 | 23,703 |
| 868 | –12 | 23,730 |
| 869 | –7 | 23,758 |
| 870 | –1 | 23,785 |
| 871 | 4 | 23,812 |
| 872 | 9 | 23,840 |
| 873 | 12 | 23,867 |
| 874 | 14 | 23,894 |
| 875 | 13 | 23,922 |
| 876 | 11 | 23,949 |
| 877 | 7 | 23,977 |
| 878 | 2 | 24,004 |
| 879 | –1 | 24,031 |
| 880 | –6 | 24,059 |
| 881 | –9 | 24,086 |
| 882 | –11 | 24,113 |
| 883 | –11 | 24,141 |
| 884 | –9 | 24,168 |
| 885 | –6 | 24,196 |
| 886 | –3 | 24,223 |
| 887 | 0 | 24,250 |
| 888 | 4 | 24,278 |
| 889 | 7 | 24,305 |
| 890 | 9 | 24,332 |
| 891 | 9 | 24,360 |
| 892 | 8 | 24,387 |
| 893 | 6 | 24,414 |
| 894 | 3 | 24,442 |
| 895 | –0 | 24,469 |
| 896 | –3 | 24,497 |
| 897 | –6 | 24,524 |
| 898 | –8 | 24,551 |
| 899 | –9 | 24,579 |
| 900 | –8 | 24,606 |
| 901 | –6 | 24,633 |
| 902 | –2 | 24,661 |
| 903 | 0 | 24,688 |
| 904 | 4 | 24,716 |
| 905 | 7 | 24,743 |
| 906 | 8 | 24,770 |
| 907 | 9 | 24,798 |
| 908 | 7 | 24,825 |
| 909 | 5 | 24,852 |
| 910 | 1 | 24,880 |
| 911 | –2 | 24,907 |
| 912 | –6 | 24,935 |
| 913 | –8 | 24,962 |
| 914 | –10 | 24,989 |
| 915 | –9 | 25,017 |
| 916 | –7 | 25,044 |
| 917 | –3 | 25,071 |
| 918 | 0 | 25,099 |
| 919 | 4 | 25,126 |
| 920 | 8 | 25,153 |
| 921 | 11 | 25,181 |
| 922 | 12 | 25,208 |
| 923 | 11 | 25,236 |
| 924 | 9 | 25,263 |
| 925 | 4 | 25,290 |
| 926 | –0 | 25,318 |
| 927 | –5 | 25,345 |
| 928 | –9 | 25,372 |
| 929 | –12 | 25,400 |
| 930 | –13 | 25,427 |
| 931 | –12 | 25,455 |
| 932 | –9 | 25,482 |
| 933 | –5 | 25,509 |
| 934 | –0 | 25,537 |
| 935 | 4 | 25,564 |
| 936 | 8 | 25,591 |
| 937 | 11 | 25,619 |
| 938 | 13 | 25,645 |
| 939 | 13 | 25,674 |
| 940 | 11 | 25,701 |
| 941 | 7 | 25,728 |
| 942 | 3 | 25,756 |
| 943 | –1 | 25,783 |
| 944 | –5 | 25,810 |
| 945 | –8 | 25,839 |
| 946 | –10 | 25,855 |
| 947 | –11 | 25,892 |
| 948 | –10 | 25,920 |
| 949 | –8 | 25,947 |
| 950 | –6 | 25,975 |
| 951 | –2 | 26,002 |
| 952 | 0 | 26,029 |
| 953 | 3 | 26,057 |
| 954 | 5 | 26,084 |
| 955 | 7 | 26,111 |
| 956 | 8 | 26,139 |
| 957 | 8 | 26,166 |
| 958 | 7 | 26,194 |
| 959 | 6 | 26,221 |
| 960 | 4 | 26,248 |
| 961 | 2 | 26,276 |
| 962 | 0 | 26,303 |
| 963 | –2 | 26,330 |
| 964 | –4 | 26,358 |
| 965 | –5 | 26,385 |
| 966 | –6 | 26,413 |
| 967 | –7 | 26,440 |
| 968 | –7 | 26,467 |
| 969 | –7 | 26,495 |
| 970 | –6 | 26,522 |
| 971 | –4 | 26,549 |
| 972 | –2 | 26,577 |
| 973 | 0 | 26,604 |
| 974 | 3 | 26,631 |
| 975 | 6 | 26,659 |
| 976 | 9 | 26,686 |
| 977 | 10 | 26,714 |
| 978 | 11 | 26,741 |
| 979 | 10 | 26,768 |
| 980 | 8 | 26,796 |
| 981 | 5 | 26,823 |
| 982 | 1 | 26,850 |
| 983 | –3 | 26,878 |
| 984 | –7 | 26,905 |
| 985 | –10 | 26,933 |
| 986 | –12 | 26,960 |
| 987 | –13 | 26,987 |
| 988 | –12 | 27,015 |
| 989 | –10 | 27,042 |
| 990 | –6 | 27,069 |
| 991 | –2 | 27,097 |
| 992 | 2 | 27,124 |
| 993 | 6 | 27,152 |
| 994 | 10 | 27,179 |
| 995 | 12 | 27,206 |
| 996 | 14 | 27,234 |
| 997 | 13 | 27,261 |
| 998 | 11 | 27,288 |
| 999 | 8 | 27,316 |
| 1000 | 3 | 27,343 |
| 1001 | –0 | 27,370 |
| 1002 | –5 | 27,399 |
| 1003 | –9 | 27,426 |
| 1004 | –12 | 27,453 |
| 1005 | –13 | 27,480 |
| 1006 | –13 | 27,507 |
| 1007 | –11 | 27,535 |
| 1008 | –7 | 27,562 |
| 1009 | –2 | 27,589 |
| 1010 | 1 | 27,617 |
| 1011 | 6 | 27,644 |
| 1012 | 9 | 27,672 |
| 1013 | 11 | 27,699 |
| 1014 | 12 | 27,726 |
| 1015 | 10 | 27,754 |
| 1016 | 8 | 27,781 |
| 1017 | 4 | 27,808 |
| 1018 | 0 | 27,836 |
| 1019 | –3 | 27,863 |
| 1020 | –6 | 27,891 |
| 1021 | –8 | 27,918 |
| 1022 | –9 | 27,945 |
| 1023 | –8 | 27,973 |
| 1024 | 0 | 28,000 |

NV

št.

a

(mm)

t

(s)

1

0

0,000

2

–3

0,027

3

–0

0,055

4

2

0,082

5

4

0,109

6

6

0,137

7

6

0,164

8

5

0,192

9

3

0,219

10

1

0,246

11

–0

0,274

12

–2

0,301

13

–4

0,328

14

–4

0,356

15

–4

0,383

16

–2

0,411

17

–1

0,439

18

0

0,465

19

2

0,493

20

3

0,520

21

4

0,547

22

3

0,575

23

1

0,602

24

0

0,630

25

–1

0,657

26

–3

0,684

27

–4

0,712

28

–4

0,739

29

–4

0,766

30

–2

0,794

31

–0

0,821

32

2

0,848

33

4

0,876

34

6

0,903

35

6

0,931

36

6

0,958

37

4

0,985

38

1

1,013

39

–1

1,040

40

–4

1,067

41

–6

1,093

42

–8

1,122

43

–8

1,150

44

–7

1,177

45

–4

1,204

46

–1

1,232

47

2

1,259

48

6

1,286

49

8

1,314

50

10

1,341

51

10

1,369

52

8

1,396

53

4

1,423

54

0

1,451

55

–4

1,478

56

–8

1,505

57

–11

1,533

58

–13

1,560

59

–12

1,587

60

–9

1,613

61

–4

1,642

62

6

1,670

63

6

1,697

64

11

1,724

65

15

1,752

66

16

1,779

67

14

1,806

68

11

1,834

69

5

1,861

70

–1

1,869

71

–8

1,916

72

–14

1,943

73

–18

1,971

74

–19

1,998

75

–17

2,025

76

–13

2,053

77

–6

2,080

78

0

2,108

79

8

2,135

80

15

2,162

81

19

2,190

82

21

2,217

83

19

2,244

84

15

2,272

85

8

2,299

86

0

2,326

87

–7

2,354

88

–15

2,361

89

–19

2,409

90

–21

2,436

91

–20

2,463

92

–15

2,491

93

–8

2,518

94

–0

2,545

95

7

2,573

96

14

2,600

97

19

2,628

98

21

2,655

99

19

2,662

100

14

2,710

101

7

2,737

102

–0

2,764

103

–8

2,792

104

–15

2,819

105

–19

2,847

106

–20

2,874

107

–18

2,901

108

–13

2,929

109

–5

2,956

110

2

2,983

111

10

3,011

112

16

3,038

113

20

3,055

114

20

3,093

115

17

3,120

116

12

3,148

117

5

3,175

118

–3

3,202

119

–10

3,230

120

–17

3,257

121

–20

3,284

122

–21

3,312

123

–18

3,339

124

–13

3,367

125

–6

3,396

126

2

3,421

127

10

3,449

128

16

3,476

129

21

3,503

130

22

3,531

131

20

3,558

132

15

3,586

133

8

3,613

134

0

3,640

135

–8

3,668

136

–15

3,695

137

–20

3,722

138

–23

3,750

139

–22

3,777

140

–18

3,804

141

–11

3,832

142

–3

3,859

143

5

3,887

144

13

3,914

145

19

3,941

146

23

3,969

147

23

3,996

148

20

4,023

149

14

4,051

150

6

4,078

151

–2

4,106

152

–11

4,133

153

–17

4,160

154

–21

4,188

155

–22

4,215

156

–20

4,242

157

–14

4,270

158

–7

4,297

159

0

4,325

160

8

4,352

161

14

4,379

162

18

4,407

163

19

4,434

164

17

4,461

165

13

4,489

166

7

4,516

167

0

4,543

168

–6

4,571

169

–11

4,598

170

–14

4,626

171

–16

4,653

172

–14

4,680

173

–11

4,708

174

–6

4,735

175

–1

4,762

176

4

4,790

177

8

4,817

178

12

4,845

179

13

4,872

180

13

4,899

181

11

4,927

182

7

4,954

183

3

4,981

184

–1

5,009

185

–5

5,036

186

–9

5,064

187

–11

5,091

188

–12

5,118

189

–12

5,146

190

–10

5,173

191

–6

5,200

192

–2

5,228

193

1

5,255

194

5

5,283

195

9

5,310

196

11

5,337

197

13

5,365

198

12

5,392

199

11

5,419

200

7

5,447

201

3

5,474

202

–0

5,501

203

–5

5,529

204

–9

5,556

205

–12

5,584

206

–14

5,611

207

–14

5,638

208

–12

5,666

209

–9

5,693

210

–4

5,720

211

0

5,748

212

5

5,775

213

9

5,803

214

13

5,830

215

15

5,857

216

15

5,885

217

13

5,912

218

9

5,939

219

4

5,967

220

–1

5,994

221

–7

6,022

222

–11

6,049

223

–15

6,076

224

–16

6,104

225

–16

6,131

226

–12

6,158

227

–7

6,186

228

–1

6,213

229

4

6,240

230

10

6,268

231

16

6,295

232

17

6,323

233

17

6,350

234

14

6,377

235

9

6,405

236

3

6,432

237

–3

6,459

238

–10

6,487

239

–15

6,514

240

–19

6,542

241

–19

6,569

242

–17

6,596

243

–12

6,624

244

–6

6,651

245

1

6,678

246

9

6,706

247

16

6,733

248

21

6,761

249

22

6,783

250

21

6,815

251

16

6,843

252

9

6,870

253

0

6,897

254

–8

6,925

255

–16

6,952

256

–22

6,979

257

–25

7,007

258

–24

7,034

259

–20

7,062

260

–13

7,089

261

–4

7,116

262

5

7,144

263

14

7,171

264

24

7,198

265

25

7,226

266

26

7,253

267

23

7,281

268

17

7,308

269

8

7,335

270

–1

7,363

271

–11

7,390

272

–20

7,417

273

–26

7,445

274

–27

7,472

275

–25

7,500

276

–19

7,527

277

–11

7,554

278

–1

7,582

279

9

7,609

280

18

7,636

281

24

7,664

282

27

7,691

283

26

7,718

284

21

7,746

285

13

7,773

286

4

7,801

287

–5

7,828

288

–13

7,855

289

–20

7,883

290

–24

7,910

291

–25

7,937

292

–22

7,965

293

–17

7,992

294

–9

8,020

295

–1

8,047

296

7

8,074

297

14

8,102

298

20

8,129

299

22

8,156

300

22

8,184

301

19

8,211

302

13

8,239

303

6

8,266

304

–1

8,293

305

–9

8,321

306

–15

8,348

307

–19

8,375

308

–20

8,403

309

–19

8,430

310

–14

8,457

311

–8

8,485

312

–0

8,512

313

6

8,540

314

12

8,567

315

16

8,594

316

18

8,622

317

16

8,649

318

12

8,676

319

6

8,704

320

0

8,731

321

–7

8,759

322

–12

8,786

323

–15

8,813

324

–16

8,841

325

–13

8,868

326

–8

8,895

327

–1

8,923

328

5

8,950

329

11

8,978

330

15

9,005

331

17

9,032

332

15

9,060

333

11

9,087

334

5

9,114

335

–2

9,142

336

–9

9,169

337

–15

9,196

338

–18

9,224

339

–19

9,261

340

–16

9,279

341

–11

9,306

342

–3

9,333

343

4

9,361

344

11

9,388

345

16

9,415

346

19

9,443

347

19

9,470

348

16

9,498

349

11

9,525

350

4

9,552

351

–2

9,580

352

–9

9,607

353

–14

9,634

354

–17

9,662

355

–18

9,689

356

–16

9,717

357

–12

9,744

358

–7

9,771

359

–1

9,799

360

4

9,826

361

9

9,853

362

13

9,881

363

16

9,908

364

15

9,935

365

14

9,963

366

10

9,990

367

5

10,018

368

–0

10,045

369

–5

10,072

370

–10

10,100

371

–13

10,127

372

–15

10,154

372

–14

10,182

374

–12

10,209

375

–7

10,237

376

–2

10,264

377

2

10,291

378

8

10,319

379

11

10,346

380

13

10,373

381

13

10,401

382

11

10,428

383

7

10,456

384

2

10,483

385

–2

10,510

386

–7

10,538

387

–10

10,565

388

–11

10,592

389

–11

10,620

390

–8

10,647

391

–5

10,674

392

–0

10,702

393

3

10,729

394

7

10,757

395

9

10,784

396

9

10,811

397

8

10,839

398

5

10,866

399

1

10,893

400

–2

10,921

401

–6

10,949

402

–7

10,975

403

–8

11,003

404

–7

11,030

405

–5

11,058

406

–2

11,085

407

0

11,112

408

4

11,140

409

6

11,167

410

7

11,195

411

7

11,222

412

6

11,249

413

4

11,277

414

1

11,304

415

–1

11,331

416

–4

11,359

417

–7

11,386

418

–8

11,413

419

–8

11,441

420

–6

11,468

421

–4

11,496

422

–1

11,523

423

1

11,550

424

4

11,578

425

7

11,605

426

8

11,632

427

8

11,660

428

7

11,687

429

5

11,715

430

2

11,742

431

–0

11,769

432

–2

11,797

433

–4

11,824

434

–6

11,851

435

–7

11,879

436

–6

11,906

437

–6

11,934

438

–4

11,961

439

–3

11,988

440

–1

12,016

441

0

12,043

442

2

12,070

443

4

12,098

444

6

12,125

445

7

12,152

446

7

12,180

447

7

12,207

448

6

12,235

449

4

12,262

450

1

12,289

451

–1

12,317

452

–5

12,344

453

–8

12,371

454

–10

12,399

455

–11

12,426

456

–11

12,454

457

–9

12,481

458

–5

12,509

459

–1

12,536

460

3

12,563

461

8

12,590

462

11

12,618

463

13

12,645

464

12

12,673

465

10

12,700

466

7

12,727

467

2

12,755

468

–2

12,782

469

–6

12,809

470

–9

12,837

471

–10

12,864

472

–10

12,891

473

–8

12,915

474

–5

12,946

475

–2

12,974

476

1

13,001

477

3

13,028

478

6

13,056

479

6

13,083

480

5

13,110

481

4

13,138

482

2

13,165

483

0

13,193

484

–0

13,220

485

–1

13,247

486

–2

13,275

487

–2

13,302

488

–1

13,329

489

–1

13,357

490

–0

13,384

491

0

13,412

492

1

13,439

493

1

13,466

494

1

13,494

495

0

13,521

496

0

13,548

497

–0

13,576

498

–1

13,603

499

–1

13,630

500

–1

13,659

501

–1

13,685

502

–1

13,713

503

–1

13,740

504

–0

13,767

505

–0

13,795

506

0

13,822

507

1

13,849

508

1

13,877

509

2

13,904

510

2

13,932

511

2

13,959

512

2

13,986

513

1

14,014

514

1

14,041

515

0

14,068

516

–0

14,096

517

–1

14,123

518

–1

14,151

519

–2

14,178

520

–2

14,205

521

–2

14,233

522

–2

14,260

523

–1

14,287

524

–1

14,316

525

–1

14,342

526

–0

14,370

527

–0

14,397

528

0

14,424

529

0

14,452

530

1

14,479

531

2

14,506

532

2

14,534

533

3

14,561

534

4

14,598

535

4

14,616

536

3

14,643

537

2

14,671

538

1

14,698

539

–0

14,725

540

–2

14,753

541

–5

14,780

542

–7

14,807

543

–8

14,835

544

–8

14,862

545

–7

14,890

546

–5

14,917

547

–1

14,944

548

1

14,972

549

6

14,999

550

9

15,026

551

12

15,054

552

13

15,081

553

11

15,109

554

9

15,136

555

4

15,163

556

–0

15,191

557

–6

15,218

558

–11

15,245

559

–15

15,273

560

–16

15,300

561

–15

15,327

562

–12

15,356

563

–6

15,382

564

–0

15,410

565

6

15,437

566

12

15,464

567

17

15,492

568

19

15,519

569

18

15,546

570

14

15,574

571

8

15,601

572

1

15,629

573

–6

15,656

574

–12

15,683

575

–17

15,711

576

–19

15,738

577

–19

15,766

578

–15

15,793

579

–10

15,820

580

–8

15,848

581

4

15,875

582

11

15,902

583

16

15,930

584

18

15,957

585

18

15,984

586

15

16,012

587

10

16,039

588

3

16,066

589

–3

16,094

590

–10

16,121

591

–15

16,149

592

–17

16,176

593

–17

16,203

594

–15

15,231

595

–10

16,258

596

–3

16,285

597

2

16,313

598

9

16,340

599

14

16,368

600

16

16,395

601

17

16,422

602

14

16,450

603

10

16,477

604

5

16,504

605

–1

16,532

606

–7

16,559

607

–12

16,587

608

–15

16,614

609

–16

16,641

610

–16

16,669

611

–13

16,696

612

–8

16,728

613

–3

16,741

614

2

16,776

615

8

16,803

616

12

16,833

617

15

16,860

618

16

16,888

619

15

16,915

620

12

16,942

621

8

16,970

622

2

16,997

623

–2

17,024

624

–8

17,052

625

–12

17,079

626

–14

17,107

627

–15

17,134

628

–14

17,161

629

–11

17,189

630

–7

17,216

631

–2

17,243

632

1

17,271

633

6

17,298

634

9

17,326

635

11

17,353

636

12

17,380

637

11

17,408

638

9

17,435

639

6

17,462

640

2

17,490

641

–0

17,517

642

–3

17,544

643

–5

17,572

644

–6

17,599

645

–6

17,627

646

–6

17,654

647

–4

17,681

648

–3

17,709

649

–1

17,736

650

–0

17,763

651

0

17,791

652

1

17,818

653

0

17,845

654

0

17,873

655

0

17,900

656

–0

17,928

657

–0

17,955

658

–0

17,982

659

0

18,010

660

1

18,037

661

3

18,065

662

4

18,092

663

5

18,119

664

5

18,147

665

5

18,174

666

4

18,201

667

2

18,229

668

–0

18,256

669

–3

18,283

670

–6

18,311

671

–9

18,339

672

–10

18,366

673

–10

18,393

674

–9

18,420

675

–6

18,448

676

–3

18,475

677

1

18,502

678

6

18,530

679

10

18,557

680

12

18,585

681

14

18,612

682

13

18,639

683

10

18,667

684

6

18,694

685

1

18,721

686

–3

18,749

687

–6

18,776

688

–11

18,804

689

–13

18,831

690

–13

18,858

691

–10

18,886

692

–7

18,913

693

–3

18,940

694

1

18,968

695

4

18,996

696

7

19,022

697

8

19,050

698

8

19,077

699

6

19,105

700

4

19,132

701

1

19,159

702

–0

19,187

703

–2

19,214

704

–2

19,241

705

–2

19,269

706

–1

19,296

707

0

19,324

708

1

19,351

709

2

19,978

710

2

19,406

711

1

19,433

712

–0

19,460

713

–2

19,488

714

–5

19,515

715

–6

19,543

716

–7

19,570

717

–7

19,597

718

–5

19,625

719

–3

19,652

720

0

19,679

721

3

19,707

722

7

19,734

723

9

19,761

724

11

19,789

725

11

19,816

726

10

19,844

727

7

19,871

728

3

19,898

729

–0

19,926

730

–4

19,953

731

–8

19,980

732

–11

20,008

733

–12

20,035

734

–12

20,063

735

–10

20,090

736

–7

20,117

737

–3

20,145

738

0

20,172

739

5

20,199

740

8

20,227

741

11

20,254

742

12

20,282

743

11

20,309

744

9

20,336

745

6

20,354

746

1

20,391

747

–2

20,418

748

–6

20,446

749

–9

20,473

750

–10

20,500

751

–9

20,526

752

–7

20,556

753

–4

20,583

754

–1

20,610

755

2

20,637

756

5

20,665

757

7

20,692

758

8

20,719

759

7

20,747

760

5

20,774

761

2

20,802

762

–1

20,829

763

–4

20,856

764

–7

20,884

765

–9

20,911

766

–9

20,938

767

–7

20,966

768

–5

20,993

769

–1

21,021

770

2

21,048

771

5

21,075

772

8

21,103

773

10

21,130

774

10

21,157

775

8

21,185

776

6

21,212

777

2

21,239

778

–1

21,267

779

–4

21,294

780

–7

21,322

781

–9

21,349

782

–9

21,376

783

–8

21,404

784

–7

21,431

785

–4

21,458

786

–1

21,486

787

1

21,513

788

4

21,541

789

6

21,568

790

7

21,595

791

7

21,623

792

7

21,650

793

5

21,677

794

3

21,705

795

0

21,732

796

–1

21,760

797

–4

21,787

798

–5

21,814

799

–6

21,842

800

–5

21,869

801

–4

21,896

802

–2

21,924

803

–0

21,951

804

2

21,978

805

4

22,006

806

5

22,033

807

5

22,061

808

4

22,088

809

3

22,115

810

0

22,143

811

–1

22,170

812

–3

22,197

813

–5

22,225

814

–6

22,252

815

–5

22,280

816

–4

22,307

817

–3

22,334

818

–0

22,362

819

1

22,389

820

4

22,416

821

5

22,444

822

6

22,471

824

6

22,526

825

5

22,553

826

3

22,581

827

0

22,608

828

–2

22,635

829

–4

22,663

830

–7

22,690

831

–8

22,717

832

–9

22,745

833

–8

22,772

834

–7

22,800

835

–4

22,827

836

–1

22,854

837

2

22,882

838

6

22,909

839

9

22,936

840

11

22,964

841

12

22,991

842

11

23,019

843

9

23,046

844

5

23,073

845

0

23,101

846

–5

23,128

847

–9

23,155

848

–13

23,183

849

–15

23,210

850

–15

23,238

851

–13

23,265

852

–9

23,292

853

–3

23,320

854

3

23,347

855

9

23,374

856

14

23,402

857

18

23,429

858

18

23,457

859

16

23,484

860

12

23,511

861

5

23,539

862

–1

23,566

863

–7

23,593

864

–13

23,621

865

–16

23,648

866

–17

23,675

867

–16

23,703

868

–12

23,730

869

–7

23,758

870

–1

23,785

871

4

23,812

872

9

23,840

873

12

23,867

874

14

23,894

875

13

23,922

876

11

23,949

877

7

23,977

878

2

24,004

879

–1

24,031

880

–6

24,059

881

–9

24,086

882

–11

24,113

883

–11

24,141

884

–9

24,168

885

–6

24,196

886

–3

24,223

887

0

24,250

888

4

24,278

889

7

24,305

890

9

24,332

891

9

24,360

892

8

24,387

893

6

24,414

894

3

24,442

895

–0

24,469

896

–3

24,497

897

–6

24,524

898

–8

24,551

899

–9

24,579

900

–8

24,606

901

–6

24,633

902

–2

24,661

903

0

24,688

904

4

24,716

905

7

24,743

906

8

24,770

907

9

24,798

908

7

24,825

909

5

24,852

910

1

24,880

911

–2

24,907

912

–6

24,935

913

–8

24,962

914

–10

24,989

915

–9

25,017

916

–7

25,044

917

–3

25,071

918

0

25,099

919

4

25,126

920

8

25,153

921

11

25,181

922

12

25,208

923

11

25,236

924

9

25,263

925

4

25,290

926

–0

25,318

927

–5

25,345

928

–9

25,372

929

–12

25,400

930

–13

25,427

931

–12

25,455

932

–9

25,482

933

–5

25,509

934

–0

25,537

935

4

25,564

936

8

25,591

937

11

25,619

938

13

25,645

939

13

25,674

940

11

25,701

941

7

25,728

942

3

25,756

943

–1

25,783

944

–5

25,810

945

–8

25,839

946

–10

25,855

947

–11

25,892

948

–10

25,920

949

–8

25,947

950

–6

25,975

951

–2

26,002

952

0

26,029

953

3

26,057

954

5

26,084

955

7

26,111

956

8

26,139

957

8

26,166

958

7

26,194

959

6

26,221

960

4

26,248

961

2

26,276

962

0

26,303

963

–2

26,330

964

–4

26,358

965

–5

26,385

966

–6

26,413

967

–7

26,440

968

–7

26,467

969

–7

26,495

970

–6

26,522

971

–4

26,549

972

–2

26,577

973

0

26,604

974

3

26,631

975

6

26,659

976

9

26,686

977

10

26,714

978

11

26,741

979

10

26,768

980

8

26,796

981

5

26,823

982

1

26,850

983

–3

26,878

984

–7

26,905

985

–10

26,933

986

–12

26,960

987

–13

26,987

988

–12

27,015

989

–10

27,042

990

–6

27,069

991

–2

27,097

992

2

27,124

993

6

27,152

994

10

27,179

995

12

27,206

996

14

27,234

997

13

27,261

998

11

27,288

999

8

27,316

1000

3

27,343

1001

–0

27,370

1002

–5

27,399

1003

–9

27,426

1004

–12

27,453

1005

–13

27,480

1006

–13

27,507

1007

–11

27,535

1008

–7

27,562

1009

–2

27,589

1010

1

27,617

1011

6

27,644

1012

9

27,672

1013

11

27,699

1014

12

27,726

1015

10

27,754

1016

8

27,781

1017

4

27,808

1018

0

27,836

1019

–3

27,863

1020

–6

27,891

1021

–8

27,918

1022

–9

27,945

1023

–8

27,973

1024

0

28,000

Dodatek 5

Preskusna naprava (točka 3.5.3.1): primer konstrukcije

(mere v mm)

Image

Dodatek 6

Karakteristika filtra instrumenta za merjenje nihanja (točka 3.5.3.3.5)

Dodatek 7

Zahteve glede vgradnje vozniških sedežev za EU-homologacijo traktorja

| 1. | Vsak vozniški sedež s sistemom vzmetenja mora imeti oznako EU-homologacije sestavnega dela in izpolnjevati naslednje zahteve glede vgradnje:






  1.1 | vozniški sedež mora biti vgrajen tako, da:






  1.1.1 | ima voznik zagotovljen udoben položaj med vožnjo in upravljanjem traktorja; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Vsak vozniški sedež s sistemom vzmetenja mora imeti oznako EU-homologacije sestavnega dela in izpolnjevati naslednje zahteve glede vgradnje:

1.1

vozniški sedež mora biti vgrajen tako, da:

1.1.1

ima voznik zagotovljen udoben položaj med vožnjo in upravljanjem traktorja;

| 1.1.2 | je sedež lahko dostopen; |
| --- | --- |

1.1.2

je sedež lahko dostopen;

| 1.1.3 | lahko voznik, ki sedi v normalnem položaju za vožnjo, zlahka doseže različne krmilne naprave traktorja, ki jih bo verjetno upravljal med vožnjo; |
| --- | --- |

1.1.3

lahko voznik, ki sedi v normalnem položaju za vožnjo, zlahka doseže različne krmilne naprave traktorja, ki jih bo verjetno upravljal med vožnjo;

| 1.1.4 | noben sestavni del sedeža ali traktorja ne more porezati ali stisniti voznika; |
| --- | --- |

1.1.4

noben sestavni del sedeža ali traktorja ne more porezati ali stisniti voznika;

| 1.1.5 | je pri sedežu, ki je nastavljiv le po dolžini in višini, vzdolžna os, ki poteka skozi referenčno točko sedeža (S), vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ni več kot 100 mm oddaljena od te ravnine; |
| --- | --- |

1.1.5

je pri sedežu, ki je nastavljiv le po dolžini in višini, vzdolžna os, ki poteka skozi referenčno točko sedeža (S), vzporedna z navpično vzdolžno ravnino traktorja, ki poteka skozi središče volana, in ni več kot 100 mm oddaljena od te ravnine;

| 1.1.6 | je sedež, ki je vrtljiv okoli navpične osi, mogoče blokirati v vseh ali nekaterih položajih, vsekakor pa v položaju, opisanem v točki 1.1.5. |
| --- | --- |

1.1.6

je sedež, ki je vrtljiv okoli navpične osi, mogoče blokirati v vseh ali nekaterih položajih, vsekakor pa v položaju, opisanem v točki 1.1.5.

| 2. | Imetnik EU-homologacije lahko zahteva njeno razširitev na druge tipe sedežev. Pristojni organi morajo odobriti tako razširitev pod naslednjimi pogoji:






  2.1 | za novi tip sedeža je bila podeljena EU-homologacija sestavnega dela; |
| --- | --- | --- |

2.

Imetnik EU-homologacije lahko zahteva njeno razširitev na druge tipe sedežev. Pristojni organi morajo odobriti tako razširitev pod naslednjimi pogoji:

2.1

za novi tip sedeža je bila podeljena EU-homologacija sestavnega dela;

| 2.2 | zasnovan je bil za vgradnjo v tip traktorja, za katerega je bila vložena vloga za razširitev EU-homologacije; |
| --- | --- |

2.2

zasnovan je bil za vgradnjo v tip traktorja, za katerega je bila vložena vloga za razširitev EU-homologacije;

| 2.3 | vgrajen je tako, da so izpolnjene zahteve glede vgradnje, navedene v tej prilogi. |
| --- | --- |

2.3

vgrajen je tako, da so izpolnjene zahteve glede vgradnje, navedene v tej prilogi.

| 3. | Sedeži, namenjeni za traktorje z najmanjšim kolotekom zadnje osi, ki ne presega 1 150 mm, imajo lahko naslednje najmanjše mere globine in širine sedežne ploskve:






  — | globina sedežne ploskve: 300 mm; |
| --- | --- | --- |

3.

Sedeži, namenjeni za traktorje z najmanjšim kolotekom zadnje osi, ki ne presega 1 150 mm, imajo lahko naslednje najmanjše mere globine in širine sedežne ploskve:

—

globina sedežne ploskve: 300 mm;

| — | širina sedežne ploskve: 400 mm. |
| --- | --- |

—

širina sedežne ploskve: 400 mm.

Ta določba velja le, če iz razlogov, povezanih s traktorjem, ni mogoče upoštevati vrednosti, določenih za globino in širino sedežne ploskve (tj. 400 ± 50 mm oziroma najmanj 450 mm).

Dodatek 8

Metoda za določitev referenčne točke sedeža (S)

1.   Naprava za določitev referenčne točke sedeža (S)

Napravo, prikazano na sliki 1, sestavljajo sedežna plošča in plošči hrbtnega naslona. Spodnja plošča hrbtnega naslona mora biti gibljivo pritrjena v predelu trtice (A) in ledij (B), tečaj (B) pa mora biti nastavljiv po višini.

2.   Metoda za določitev referenčne točke sedeža (S)

Referenčna točka sedeža (S) se določi z napravo, prikazano na slikah 1 in 2, ter omogoča simulacijo obremenitve, ki jo povzroči človek. Napravo je treba položiti na sedež. Nato jo je treba na točki 50 mm pred tečajem (A) obremeniti s silo 550 N, oba dela hrbtnega naslona pa rahlo tangencialno pritisniti ob oblazinjeni hrbtni naslon.

Če tangent na posamezni predel oblazinjenega hrbtnega naslona (pod ledvenim predelom in nad njim) ni mogoče določiti natančno, se izvede naslednji postopek:

| (a) | če ni mogoče določiti tangente na najnižji možni predel, je treba spodnji del plošče hrbtnega naslona, ki stoji navpično, rahlo pritisniti ob oblazinjeni hrbtni naslon; |
| --- | --- |

(a)

če ni mogoče določiti tangente na najnižji možni predel, je treba spodnji del plošče hrbtnega naslona, ki stoji navpično, rahlo pritisniti ob oblazinjeni hrbtni naslon;

| (b) | če ni mogoče določiti tangente na najvišji možni predel in če spodnji del plošče hrbtnega naslona stoji navpično, je treba tečaj (B) pritrditi 230 mm nad referenčno točko sedeža (S). Oba dela plošče hrbtnega naslona, ki sta v navpičnem položaju, je nato treba rahlo tangencialno pritisniti ob oblazinjeni hrbtni naslon. |
| --- | --- |

(b)

če ni mogoče določiti tangente na najvišji možni predel in če spodnji del plošče hrbtnega naslona stoji navpično, je treba tečaj (B) pritrditi 230 mm nad referenčno točko sedeža (S). Oba dela plošče hrbtnega naslona, ki sta v navpičnem položaju, je nato treba rahlo tangencialno pritisniti ob oblazinjeni hrbtni naslon.

Slika 1

Naprava za določitev referenčne točke sedeža (S)

Image

Slika 2

Naprava, položena na sedež

Image

PRILOGA XV

Zahteve za delovni prostor in dostop do vozniškega mesta

1.   Opredelitev pojma

Za namene te priloge je „referenčna ravnina“ ravnina, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino traktorja, ki poteka skozi referenčno točko sedeža (S).

2.   Delovni prostor

| 2.1 | Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategorije T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3, ter tistih, pri katerih je voznikova referenčna točka sedeža (S) oddaljena več kot 300 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja, mora biti delovni prostor 400 do 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) in 450 mm pred njo ter širok najmanj 900 mm (glej sliki 1 in 3).
  Pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1 mora biti delovni prostor skladen z najmanjšimi merami na sliki 7.
  Pri traktorjih kategorije T4.3/C4.3 in tistih, pri katerih je voznikova referenčna točka sedeža (S) oddaljena več kot 300 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja, mora biti delovni prostor v območju do 450 mm pred referenčno točko sedeža (S) in 400 mm nad njo skupaj širok najmanj 700 mm, 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) pa skupaj širok najmanj 600 mm. |
| --- | --- |

2.1

Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategorije T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3, ter tistih, pri katerih je voznikova referenčna točka sedeža (S) oddaljena več kot 300 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja, mora biti delovni prostor 400 do 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) in 450 mm pred njo ter širok najmanj 900 mm (glej sliki 1 in 3).

Pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1 mora biti delovni prostor skladen z najmanjšimi merami na sliki 7.

Pri traktorjih kategorije T4.3/C4.3 in tistih, pri katerih je voznikova referenčna točka sedeža (S) oddaljena več kot 300 mm od vzdolžne srednje ravnine traktorja, mora biti delovni prostor v območju do 450 mm pred referenčno točko sedeža (S) in 400 mm nad njo skupaj širok najmanj 700 mm, 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) pa skupaj širok najmanj 600 mm.

| 2.2 | Deli vozila in dodatna oprema ne smejo ovirati voznika traktorja med vožnjo. |
| --- | --- |

2.2

Deli vozila in dodatna oprema ne smejo ovirati voznika traktorja med vožnjo.

| 2.3 | V vseh položajih volanskega droga in volana, z izjemo tistih, ki so namenjeni le vstopu in izstopu, mora biti med spodnjim delom volana in pritrjenimi deli traktorja najmanj 50 mm prostora, razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1, pri katerih mora biti najmanj 30 mm prostora; v vseh drugih smereh pa vsaj 80 mm prostora od roba volana, merjeno navzven od prostora, ki ga zavzame volan (glej sliko 2), razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1, pri katerih mora biti najmanj 50 mm prostora. |
| --- | --- |

2.3

V vseh položajih volanskega droga in volana, z izjemo tistih, ki so namenjeni le vstopu in izstopu, mora biti med spodnjim delom volana in pritrjenimi deli traktorja najmanj 50 mm prostora, razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1, pri katerih mora biti najmanj 30 mm prostora; v vseh drugih smereh pa vsaj 80 mm prostora od roba volana, merjeno navzven od prostora, ki ga zavzame volan (glej sliko 2), razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1, pri katerih mora biti najmanj 50 mm prostora.

| 2.4 | Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1, mora biti zadnja stena kabine 300 do 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) najmanj 150 mm za navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi referenčno točko (glej sliki 2 in 3). |
| --- | --- |

2.4

Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1, mora biti zadnja stena kabine 300 do 900 mm nad referenčno točko sedeža (S) najmanj 150 mm za navpično ravnino, ki je pravokotna na referenčno ravnino in poteka skozi referenčno točko (glej sliki 2 in 3).

| 2.4.1 | Ta stena mora biti široka vsaj 300 mm na vsaki strani referenčne ravnine sedeža (glej sliko 3). |
| --- | --- |

2.4.1

Ta stena mora biti široka vsaj 300 mm na vsaki strani referenčne ravnine sedeža (glej sliko 3).

| 2.5 | Ročne krmilne naprave morajo biti med seboj in glede na druge dele traktorja nameščene tako, da ni nobene nevarnosti, da bi si upravljavec traktorja med delom lahko poškodoval roke. |
| --- | --- |

2.5

Ročne krmilne naprave morajo biti med seboj in glede na druge dele traktorja nameščene tako, da ni nobene nevarnosti, da bi si upravljavec traktorja med delom lahko poškodoval roke.

| 2.5.1 | Ročne krmilne naprave imajo minimalni prostor v skladu z odstavkom 4.5.3 standarda ISO 4254-1:2013. Ta zahteva ne velja za krmilne naprave, ki se upravljajo s konicami prstov, kot so gumbi ali električna stikala. |
| --- | --- |

2.5.1

Ročne krmilne naprave imajo minimalni prostor v skladu z odstavkom 4.5.3 standarda ISO 4254-1:2013. Ta zahteva ne velja za krmilne naprave, ki se upravljajo s konicami prstov, kot so gumbi ali električna stikala.

| 2.5.2 | Sprejemljiva so tudi druga možna mesta za namestitev krmilnih naprav, ki enako zadovoljivo izpolnjujejo varnostne standarde. |
| --- | --- |

2.5.2

Sprejemljiva so tudi druga možna mesta za namestitev krmilnih naprav, ki enako zadovoljivo izpolnjujejo varnostne standarde.

| 2.6 | Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1, nobena toga točka na strehi ne sme biti pred navpično ravnino, ki poteka skozi referenčno točko in pravokotno na referenčno ravnino, oddaljena manj kot 1 050 mm od referenčne točke sedeža (S) (glej sliko 2). Oblazinjenje se lahko podaljša navzdol do 1 000 mm nad referenčno točko sedeža (S). |
| --- | --- |

2.6

Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1, nobena toga točka na strehi ne sme biti pred navpično ravnino, ki poteka skozi referenčno točko in pravokotno na referenčno ravnino, oddaljena manj kot 1 050 mm od referenčne točke sedeža (S) (glej sliko 2). Oblazinjenje se lahko podaljša navzdol do 1 000 mm nad referenčno točko sedeža (S).

| 2.6.1 | Polmer ukrivljenosti površine med zadnjo stranjo kabine in streho kabine se lahko poveča do največ 150 mm. |
| --- | --- |

2.6.1

Polmer ukrivljenosti površine med zadnjo stranjo kabine in streho kabine se lahko poveča do največ 150 mm.

3.   Dostop do vozniškega mesta (pripomočki za vstop in izstop)

3.1   Uporaba pripomočkov za vstop in izstop mora biti varna. Pesta, zaščitni pokrovi pest ali kolesni obroči niso primerni za stopnice ali opore.

3.2   Na dostopu do vozniškega mesta in potniškega sedeža ne sme biti nobenih delov, ki lahko povzročijo poškodbo. Kjer obstaja ovira, kot je pedal za sklopko, mora varen dostop do vozniškega mesta zagotavljati stopnica ali opora za stopalo.

3.3   Stopnice, oblikovane vdolbine za stopalo in opora

3.3.1   Stopnice, oblikovane vdolbine za stopalo in opora morajo imeti naslednje mere:

| notranja globina: | najmanj 150 mm,
  (razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1) |
| --- | --- |
| notranja širina: | najmanj 250 mm,
  (Nižje vrednosti so dovoljene le, če je to tehnično utemeljeno. Če obstajajo tehnični razlogi, je treba zagotoviti največjo možno notranjo širino. Vendar ta ne sme biti manjša od 150 mm.) |
| notranja višina: | najmanj 120 mm, |
| razdalja med površinama dveh stopnic: | največ 300 mm (glej sliko 4). |

notranja globina:

najmanj 150 mm,

(razen pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1)

notranja širina:

najmanj 250 mm,

(Nižje vrednosti so dovoljene le, če je to tehnično utemeljeno. Če obstajajo tehnični razlogi, je treba zagotoviti največjo možno notranjo širino. Vendar ta ne sme biti manjša od 150 mm.)

notranja višina:

najmanj 120 mm,

razdalja med površinama dveh stopnic:

največ 300 mm (glej sliko 4).

3.3.2   Zgornja stopnica ali opora mora biti nameščena tako, da jo oseba, ki zapušča vozilo, zlahka najde in doseže. Navpične razdalje med zaporednimi stopnicami ali klini morajo biti čim bolj enake.

3.3.3   Najnižja opora za stopalo ne sme biti oddaljena od tal več kot 550 mm, če so na traktorju pnevmatike največje velikosti, ki jo priporoča proizvajalec (glej sliko 4).

3.3.4   Stopnice ali opore morajo biti oblikovani in izdelani tako, da stopalo na njih ne zdrsne (npr. jeklene ali mrežaste rešetke).

3.3.5   Nadomestne zahteve za vozila kategorije C

| 3.3.5.1 | Če so stopnice vgrajene v okvir gosenice (glej sliko 5), so lahko pomaknjene navznoter pod kotom ≤ 15°, če so izpolnjene vsaj zahteve glede osnovne mere za višino B nad stopnico in globino stopnice F1 v skladu s preglednico 1 standarda EN ISO 2867:2006, merjeno od zunanjih robov gosenic. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Če so stopnice vgrajene v okvir gosenice (glej sliko 5), so lahko pomaknjene navznoter pod kotom ≤ 15°, če so izpolnjene vsaj zahteve glede osnovne mere za višino B nad stopnico in globino stopnice F1 v skladu s preglednico 1 standarda EN ISO 2867:2006, merjeno od zunanjih robov gosenic.

| 3.3.5.2 | Poleg tega je ob upoštevanju omejenega pogleda med izstopom širina stopnice najmanj enaka najmanjši širini iz preglednice 1 standarda EN ISO 2867:2006. |
| --- | --- |

3.3.5.2

Poleg tega je ob upoštevanju omejenega pogleda med izstopom širina stopnice najmanj enaka najmanjši širini iz preglednice 1 standarda EN ISO 2867:2006.

| 3.3.5.3 | Pri vozilih kategorije C z jeklenimi gosenicami, ki imajo stopnico za dostop vgrajeno v okvir gonilnih koles, zunanji rob stopnice ne sega prek navpične ravnine, ki jo tvori zunanji rob gosenice, temveč je tako blizu, kakor je to praktično izvedljivo. |
| --- | --- |

3.3.5.3

Pri vozilih kategorije C z jeklenimi gosenicami, ki imajo stopnico za dostop vgrajeno v okvir gonilnih koles, zunanji rob stopnice ne sega prek navpične ravnine, ki jo tvori zunanji rob gosenice, temveč je tako blizu, kakor je to praktično izvedljivo.

3.4   Ograje in držala za vzpenjanje

3.4.1   Ograje ali držala za vzpenjanje so nameščeni in oblikovani tako, da lahko upravljavec med vstopanjem v prostor za upravljavca ali izstopanjem iz njega ohranja tritočkovno podporo. Spodnji del ograje/držala za vzpenjanje je največ 1 500 mm nad tlemi. Med ograjo/držalom za vzpenjanje in sosednjimi deli (razen na priključnih mestih) se za prostor za roke zagotovi najmanj 30 mm.

3.4.2   Ograja/držalo za vzpenjanje se nad najvišjo stopnico ali oporo sredstva za vstopanje namesti na višini med 850 mm in 1 100 mm. Držalo za vzpenjanje na traktorjih je dolgo najmanj 110 mm.

4.   Dostop do drugih mest, ki niso vozniško mesto

| 4.1 | Uporaba dostopov do drugih mest (npr. za nastavljanje desnega ogledala ali čiščenje) mora biti varna. Pesta, zaščitni pokrovi pest ali kolesni obroči niso primerni za stopnice ali kline. Ograje ali držala za vzpenjanje so nameščeni in oblikovani tako, da ima upravljavec vedno tritočkovno oporo. |
| --- | --- |

4.1

Uporaba dostopov do drugih mest (npr. za nastavljanje desnega ogledala ali čiščenje) mora biti varna. Pesta, zaščitni pokrovi pest ali kolesni obroči niso primerni za stopnice ali kline. Ograje ali držala za vzpenjanje so nameščeni in oblikovani tako, da ima upravljavec vedno tritočkovno oporo.

| 4.2 | Stopnice, oblikovane vdolbine za stopalo in opora morajo imeti naslednje mere:






  notranja globina: | najmanj 150 mm, |
| --- | --- | --- |
| notranja širina: | najmanj 250 mm,
  (Nižje vrednosti so dovoljene le, če je to tehnično utemeljeno. Če obstajajo tehnični razlogi, je treba zagotoviti največjo možno notranjo širino. Vendar ta ne sme biti manjša od 150 mm.) |
| notranja višina: | najmanj 120 mm, |
| razdalja med površinama dveh stopnic: | največ 300 mm (glej sliko 6). |

4.2

Stopnice, oblikovane vdolbine za stopalo in opora morajo imeti naslednje mere:

notranja globina:

najmanj 150 mm,

notranja širina:

najmanj 250 mm,

(Nižje vrednosti so dovoljene le, če je to tehnično utemeljeno. Če obstajajo tehnični razlogi, je treba zagotoviti največjo možno notranjo širino. Vendar ta ne sme biti manjša od 150 mm.)

notranja višina:

najmanj 120 mm,

razdalja med površinama dveh stopnic:

največ 300 mm (glej sliko 6).

| 4.2.1 | Taka sredstva za vstopanje so sestavljena iz niza zaporednih stopnic, kot prikazuje slika 6: vsaka stopnica mora imeti protizdrsno površino in bočne robove na vsaki strani ter biti oblikovana tako, da je mogoče v veliki meri preprečiti nabiranje blata in snega v normalnih delovnih pogojih. Pri vodoravni in navpični razdalji med zaporednimi stopnjami mora biti dovoljeno odstopanje 20 mm, vendar pa navedeni razdalji ne smeta biti manjši od 150 mm. |
| --- | --- |

4.2.1

Taka sredstva za vstopanje so sestavljena iz niza zaporednih stopnic, kot prikazuje slika 6: vsaka stopnica mora imeti protizdrsno površino in bočne robove na vsaki strani ter biti oblikovana tako, da je mogoče v veliki meri preprečiti nabiranje blata in snega v normalnih delovnih pogojih. Pri vodoravni in navpični razdalji med zaporednimi stopnjami mora biti dovoljeno odstopanje 20 mm, vendar pa navedeni razdalji ne smeta biti manjši od 150 mm.

5.   Vrata in okna

| 5.1 | Mehanizmi za vrata in okna morajo biti oblikovani in vgrajeni tako, da voznika med vožnjo ne ogrožajo niti ga ne ovirajo pri vožnji. |
| --- | --- |

5.1

Mehanizmi za vrata in okna morajo biti oblikovani in vgrajeni tako, da voznika med vožnjo ne ogrožajo niti ga ne ovirajo pri vožnji.

| 5.2 | Kot odpiranja vrat mora omogočati varen vstop in izstop. |
| --- | --- |

5.2

Kot odpiranja vrat mora omogočati varen vstop in izstop.

| 5.3 | Vrata za dostop do kabine morajo biti na spodnjem delu široka najmanj 250 mm. |
| --- | --- |

5.3

Vrata za dostop do kabine morajo biti na spodnjem delu široka najmanj 250 mm.

| 5.4 | Okna za zračenje, če obstajajo, morajo biti lahko nastavljiva. |
| --- | --- |

5.4

Okna za zračenje, če obstajajo, morajo biti lahko nastavljiva.

6.   Izhodi v sili

6.1   Število zasilnih izhodov

| 6.1.1 | Kabine z enimi vrati morajo imeti še dva zasilna izhoda. |
| --- | --- |

6.1.1

Kabine z enimi vrati morajo imeti še dva zasilna izhoda.

| 6.1.2 | Kabine z dvojimi vrati morajo imeti še en zasilni izhod, razen pri traktorjih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1. |
| --- | --- |

6.1.2

Kabine z dvojimi vrati morajo imeti še en zasilni izhod, razen pri traktorjih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1.

6.2   Vsak od treh izhodov mora biti na različnih stenah kabine (izraz „stena“ lahko pomeni tudi streho). Vetrobransko steklo ter stranska, zadnja in strešna okna se lahko štejejo za zasilni izhod, če se lahko iz notranjosti kabine hitro odprejo ali premaknejo.

6.3   Pri vseh traktorjih, razen tistih, ki spadajo v kategoriji T2/C2 in T4.1/C4.1, mora biti zasilni izhod velik najmanj toliko, da se lahko vanj včrta elipsa z malo osjo 440 mm in veliko osjo 640 mm.

Traktorji kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1 s kabino, ki nimajo najmanjših mer zasilnih izhodov iz zgornje točke, imajo najmanj dvoje vrat.

6.4   Vsako dovolj veliko okno se lahko določi kot zasilni izhod, če je izdelano iz zdrobljivega stekla in se lahko razbije z orodjem v kabini, ki je temu namenjeno. Steklo iz dodatkov 3, 4, 5, 6, 7, 8 in 9 Priloge I k Pravilniku UN/ECE št. 43 se v tej prilogi ne obravnava kot zdrobljivo steklo.

6.5   Okolica zasilnega izhoda ne sme biti nevarna za izstop. Ko je treba pri izstopu iz kabine premagati višino nad 1 000 mm, je treba zagotoviti sredstva za lažji izhod. Če je izhod na zadnji strani, se v ta namen šteje, da zadostujejo podporne točke drogov tritočkovnega priključnega drogovja ali podporne točke varovala priključne gredi, če so odporne na navpične obremenitve najmanj 1 200 N.

6.6   Zasilni izhodi morajo biti označeni s piktogrami z navodili za upravljavca, ki so v skladu s Prilogo XXVI.

Dodatek 1

Slike

Slika 1

(mere v milimetrih)

Image

Slika 2

(mere v milimetrih)

Image

Slika 3

(mere v milimetrih)

Image

Slika 4

Image

Slika 5

Mere stopnice za dostop, vgrajene v okvir gosenice goseničnih traktorjev (vir: EN ISO 2867:2006)

Image

Slika 6

Vir: EN ISO 4254-1 št. 4.5

Image

Slika 7

Najmanjše mere delovnega prostora v traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1

Image

PRILOGA XVI

Zahteve za priključne gredi

1.   Zahteve za zadnje priključne gredi

Specifikacije standardov ISO 500-1:2014 in ISO 500-2:2004 se uporabljajo za traktorje z zadnjimi priključnimi gredmi v skladu s preglednico 1.

Preglednica 1

Uporaba standardov za zadnje priključne gredi različnih kategorij traktorjev

| Standard, ki se uporablja. | T1
  C1 | T2
  C2 | T3
  C3 | T4.1
  C4.1 | T4.2
  C4.2 | T4.3
  C4.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISO 500-1:2014 (1)
   (3) | X | - - | X1) | X1) | X1) | X |
| ISO 500-2:2004 (2) | - - | X | X2) | X2) | - - | - - |
| X | Standard, ki se uporablja. |

Standard, ki se uporablja.

T1

C1

T2

C2

T3

C3

T4.1

C4.1

T4.2

C4.2

T4.3

C4.3

ISO 500-1:2014 (1)
   (3)

X

- -

X1)

X1)

X1)

X

ISO 500-2:2004 (2)

- -

X

X2)

X2)

- -

- -

X

Standard, ki se uporablja.

| - - | Standard se ne uporablja. |
| --- | --- |

- -

Standard se ne uporablja.

| X1) | Standard se uporablja za traktorje s širino koloteka, večjo od 1 150 mm. |
| --- | --- |

X1)

Standard se uporablja za traktorje s širino koloteka, večjo od 1 150 mm.

| X2) | Standard se uporablja za traktorje s širino koloteka 1 150 mm ali manj. |
| --- | --- |

X2)

Standard se uporablja za traktorje s širino koloteka 1 150 mm ali manj.

2.   Zahteve za sprednje priključne gredi

Specifikacije standarda ISO 8759-1:1998 se z izjemo določbe 4.2 uporabljajo za traktorje vseh kategorij T in C, ki so opremljeni s sprednjo priključno gredjo v skladu z navedenim standardom.

---

(1)  V standardu ISO 500-1:2014 se zadnji stavek oddelka 6.2 ne uporablja.

(2)  Za namene te priloge se ta standard uporablja tudi za traktorje s priključno gredjo, katere moč presega 20 kW, merjeno v skladu s standardom ISO 789-1:1990.

(3)  Za priključne gredi tipa 3 in ko je mogoče zmanjšati mere odprtine zaščitnega okrova, da se prilagodi sklopnim elementom, ki se bodo uporabljali, morajo navodila za uporabo vsebovati naslednje elemente:

| — | opozorilo o posledicah in nevarnostih, ki nastanejo zaradi zmanjšane mere zaščitnega okrova, |
| --- | --- |

—

opozorilo o posledicah in nevarnostih, ki nastanejo zaradi zmanjšane mere zaščitnega okrova,

| — | navodila in posebna opozorila za priklapljanje in odklapljanje priključnih gredi ter |
| --- | --- |

—

navodila in posebna opozorila za priklapljanje in odklapljanje priključnih gredi ter

| — | navodila in posebna opozorila o uporabi orodij ali strojev, priključenih na zadnjo priključno gred. |
| --- | --- |

—

navodila in posebna opozorila o uporabi orodij ali strojev, priključenih na zadnjo priključno gred.

PRILOGA XVII

Zahteve za zaščito pogonskega sklopa

1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „nevarno mesto“ pomeni vsako točko, ki lahko zaradi razporeditve ali oblike mirujočih ali premikajočih se delov traktorja povzroči telesne poškodbe. Vrste nevarnih mest so zlasti mesto stiskanja, mesto striženja, mesto rezanja, vbadanja ali udarjanja, mesto zgrabitve in mesto uvlečenja;






  1.1.1 | „mesto stiskanja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo medsebojno ali glede na nepremične dele tako, da lahko stisnejo osebo ali kateri del njenega telesa; |
| --- | --- | --- |

1.1

„nevarno mesto“ pomeni vsako točko, ki lahko zaradi razporeditve ali oblike mirujočih ali premikajočih se delov traktorja povzroči telesne poškodbe. Vrste nevarnih mest so zlasti mesto stiskanja, mesto striženja, mesto rezanja, vbadanja ali udarjanja, mesto zgrabitve in mesto uvlečenja;

1.1.1

„mesto stiskanja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo medsebojno ali glede na nepremične dele tako, da lahko stisnejo osebo ali kateri del njenega telesa;

| 1.1.2 | „mesto striženja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo drug ob drugem ali vzdolž drugih delov tako, da lahko stisnejo ali ustrižejo osebo ali kateri del njenega telesa; |
| --- | --- |

1.1.2

„mesto striženja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se premikajoči deli stroja gibljejo drug ob drugem ali vzdolž drugih delov tako, da lahko stisnejo ali ustrižejo osebo ali kateri del njenega telesa;

| 1.1.3 | „mesto rezanja, vbadanja ali udarjanja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer lahko kak premikajoč se ali nepremičen del, ostrorob, koničast ali top, poškoduje osebo ali kateri del njenega telesa; |
| --- | --- |

1.1.3

„mesto rezanja, vbadanja ali udarjanja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer lahko kak premikajoč se ali nepremičen del, ostrorob, koničast ali top, poškoduje osebo ali kateri del njenega telesa;

| 1.1.4 | „mesto zgrabitve“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se ostrorobi nastavki, zobje, zatiči, vijaki, mazalni nastavki, gredi, konci gredi in drugi podobni deli gibljejo tako, da lahko zgrabijo in povlečejo za sabo osebo, kateri del njenega telesa ali oblačila; |
| --- | --- |

1.1.4

„mesto zgrabitve“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer se ostrorobi nastavki, zobje, zatiči, vijaki, mazalni nastavki, gredi, konci gredi in drugi podobni deli gibljejo tako, da lahko zgrabijo in povlečejo za sabo osebo, kateri del njenega telesa ali oblačila;

| 1.1.5 | „mesto uvlečenja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer lahko deli s svojim gibanjem zožijo odprtino, v katero se lahko ujame oseba, kateri del njenega telesa ali oblačila; |
| --- | --- |

1.1.5

„mesto uvlečenja“ pomeni vsako nevarno mesto, kjer lahko deli s svojim gibanjem zožijo odprtino, v katero se lahko ujame oseba, kateri del njenega telesa ali oblačila;

| 1.2 | „doseg“ pomeni največjo oddaljenost, ki jo lahko doseže oseba ali kateri del njenega telesa navzgor, navzdol, navznoter, preko, okoli in skozi brez pomoči kakega predmeta (slika 1); |
| --- | --- |

1.2

„doseg“ pomeni največjo oddaljenost, ki jo lahko doseže oseba ali kateri del njenega telesa navzgor, navzdol, navznoter, preko, okoli in skozi brez pomoči kakega predmeta (slika 1);

| 1.3 | „varnostna razdalja“ pomeni oddaljenost, ki ustreza vsoti dosega ali telesne mere in varnostnega odmika (slika 1); |
| --- | --- |

1.3

„varnostna razdalja“ pomeni oddaljenost, ki ustreza vsoti dosega ali telesne mere in varnostnega odmika (slika 1);

| 1.4 | „normalno delovanje“ pomeni uporabo traktorja za namen, ki ga je določil proizvajalec in ga uporablja upravljavec, ki je seznanjen z značilnostmi traktorja in upošteva informacije o delovanju, vzdrževanju in varni praksi, kot je to določil proizvajalec v navodilih za obratovanje in z oznakami na traktorju. |
| --- | --- |

1.4

„normalno delovanje“ pomeni uporabo traktorja za namen, ki ga je določil proizvajalec in ga uporablja upravljavec, ki je seznanjen z značilnostmi traktorja in upošteva informacije o delovanju, vzdrževanju in varni praksi, kot je to določil proizvajalec v navodilih za obratovanje in z oznakami na traktorju.

| 1.5 | „prosto območje okoli pogonskih koles“ pomeni prostor, ki mora ostati prost okoli pnevmatik pogonskih koles glede na sosednje dele vozila; |
| --- | --- |

1.5

„prosto območje okoli pogonskih koles“ pomeni prostor, ki mora ostati prost okoli pnevmatik pogonskih koles glede na sosednje dele vozila;

| 1.6 | „indeksna točka sedeža“ (seat index point – SIP) pomeni točko, ki se določi v skladu s standardom ISO 5353:1995. |
| --- | --- |

1.6

„indeksna točka sedeža“ (seat index point – SIP) pomeni točko, ki se določi v skladu s standardom ISO 5353:1995.

2.   Splošne zahteve

2.1   Sestavni deli pogonskih sklopov, štrleči deli in traktorska kolesa morajo biti zasnovani, vgrajeni in zavarovani tako, da pri normalni uporabi ne pomenijo nevarnosti za poškodbe oseb.

2.2   Zahteve iz točke 2 so izpolnjene, če so izpolnjene zahteve, ki so predpisane v točki 3. Dovoljene so tudi drugačne rešitve od tistih, opisanih v točki 3, če proizvajalec predloži dokazila, da so take rešitve najmanj enakovredne zahtevam iz točke 3.

2.3   Varnostne naprave morajo biti trdno pritrjene na traktor.

2.4   Pokrovi in lopute, ki bi lahko, če se zaloputnejo, povzročili telesne poškodbe, morajo biti zasnovani tako, da jih ni mogoče nehote zapreti (npr. opremljeni z varovali ali varnostno oblikovani).

2.5   Ena sama varnostna naprava lahko varuje več nevarnih mest. Če pa je pod isto varnostno napravo nameščenih več naprav za nastavljanje, vzdrževanje ali preprečevanje radijskih motenj – ki jih je mogoče upravljati le pri delujočem motorju – morajo biti vgrajene še dodatne varnostne naprave.

2.6   Varovalne naprave (npr. vzmetne sponke ali preklopna zatikala)

| — | za varovanje sestavnih delov, ki jih je mogoče hitro sprostiti (npr. zatiči), in
  sestavni deli |
| --- | --- |

—

za varovanje sestavnih delov, ki jih je mogoče hitro sprostiti (npr. zatiči), in

sestavni deli

| — | varnostnih naprav, ki jih je mogoče odpreti brez uporabe orodij (npr. pokrov motorja),
  morajo biti trdno pritrjene bodisi na pritrdilno mesto na traktorju bodisi na varnostno napravo. |
| --- | --- |

—

varnostnih naprav, ki jih je mogoče odpreti brez uporabe orodij (npr. pokrov motorja),

morajo biti trdno pritrjene bodisi na pritrdilno mesto na traktorju bodisi na varnostno napravo.

3.   Varnostne razdalje za preprečevanje stikov z nevarnimi mesti

3.1   Varnostno razdaljo merimo od mest, ki jih je mogoče doseči pri upravljanju, vzdrževanju in pregledovanju traktorja, ali pa tudi s tal, v skladu z navodili za uporabo. Pri ugotavljanju varnostnih razdalj je osnovno načelo, da je traktor v stanju, za kakršnega je zasnovan, in da za doseganje nevarnega mesta ni uporabljen noben pripomoček.

Varnostne razdalje so predpisane v točkah 3.2.1 do 3.2.5. Na določenih območjih ali pri določenih sestavnih delih je zagotovljena ustrezna raven varnosti s tem, da traktor ustreza zahtevam, predpisanim v točkah 3.2.6 do 3.2.14.

3.2   Zaščita nevarnih mest

3.2.1   Navzgor

Varnostna razdalja v smeri navzgor je 2 500 mm (glej sliko 1) pri stoječih osebah.

Slika 1

1.1.1   3.2.2 Navzdol, preko

Varnostni odmik za poseg preko roba je:

| a | = | od tal navzgor do nevarnega mesta, |
| --- | --- | --- |
| b | = | višina roba ali varnostne naprave, |
| c | = | vodoravna razdalj med nevarnim mestom in robom (glej sliko 2). |

a

=

od tal navzgor do nevarnega mesta,

b

=

višina roba ali varnostne naprave,

c

=

vodoravna razdalj med nevarnim mestom in robom (glej sliko 2).

Slika 2

Pri seganju hkrati navzdol in preko morajo biti zagotovljene varnostne razdalje iz preglednice 1.

Preglednica 1

| (v mm) |
| --- |
| a: Oddaljenost nevarnega mesta od tal | Višina roba varnostne naprave b |
| 2 400 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 600 | 1 400 | 1 200 | 1 000 |
| Vodoravna oddaljenost c od nevarnega mesta |
| 2 400 | — | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| 2 200 | — | 250 | 350 | 400 | 500 | 500 | 600 | 600 |
| 2 000 | — | — | 350 | 500 | 600 | 700 | 900 | 1 100 |
| 1 800 | — | — | — | 600 | 900 | 900 | 1 000 | 1 100 |
| 1 600 | — | — | — | 500 | 900 | 900 | 1 000 | 1 300 |
| 1 400 | — | — | — | 100 | 800 | 900 | 1 000 | 1 300 |
| 1 200 | — | — | — | — | 500 | 900 | 1 000 | 1 400 |
| 1 000 | — | — | — | — | 300 | 900 | 1 000 | 1 400 |
| 800 | — | — | — | — | — | 600 | 900 | 1 300 |
| 600 | — | — | — | — | — | — | 500 | 1 200 |
| 400 | — | — | — | — | — | — | 300 | 1 200 |
| 200 | — | — | — | — | — | — | 200 | 1 100 |

(v mm)

a: Oddaljenost nevarnega mesta od tal

Višina roba varnostne naprave b

2 400

2 200

2 000

1 800

1 600

1 400

1 200

1 000

Vodoravna oddaljenost c od nevarnega mesta

2 400

—

100

100

100

100

100

100

100

2 200

—

250

350

400

500

500

600

600

2 000

—

—

350

500

600

700

900

1 100

1 800

—

—

—

600

900

900

1 000

1 100

1 600

—

—

—

500

900

900

1 000

1 300

1 400

—

—

—

100

800

900

1 000

1 300

1 200

—

—

—

—

500

900

1 000

1 400

1 000

—

—

—

—

300

900

1 000

1 400

800

—

—

—

—

—

600

900

1 300

600

—

—

—

—

—

—

500

1 200

400

—

—

—

—

—

—

300

1 200

200

—

—

—

—

—

—

200

1 100

3.2.3   Doseg okoli

Da določen del telesa ne more doseči nevarnega mesta, morajo biti zagotovljene vsaj varnostne razdalje, navedene v preglednici 2 spodaj. Glede varnostnega odmika se domneva, da je glavni sklep obravnavanega telesnega dela trdno pritisnjen ob rob varnostne naprave. Varnostni odmik ni zagotovljen, dokler se ne ugotovi, da se del telesa nikakor ne more pomakniti naprej ali prodreti globlje.

Preglednica 2

| Del telesa | Varnostna razdalja | Slika |
| --- | --- | --- |
| Roka
  od korena prstov do konic prstov | ≥ 120 mm | |
| Roka
  od zapestja do konic prstov | ≥ 230 mm | |

Del telesa

Varnostna razdalja

Slika

Roka

od korena prstov do konic prstov

≥ 120 mm

Image

Roka

od zapestja do konic prstov

≥ 230 mm

Image

| Del telesa | Varnostna razdalja | Slika |
| --- | --- | --- |
| Roka
  od komolca do konic prstov | ≥ 550 mm | |
| Roka
  od ramena do konic prstov | ≥ 850 mm | |

Del telesa

Varnostna razdalja

Slika

Roka

od komolca do konic prstov

≥ 550 mm

Image

Roka

od ramena do konic prstov

≥ 850 mm

Image

3.2.4   Doseg skozi odprtino

Če je mogoče prodreti ali seči v odprtine ali skozi njih do nevarnih delov, je treba zagotoviti varnostne razdalje, predpisane v preglednicah 3 in 4.

Deli, ki se premikajo med seboj ali glede na nepremične dele, niso nevarni, če niso med seboj oddaljeni več kot 8 mm.

Poleg teh zahtev morajo vozila, opremljena s sedežem v obliki sedla in krmilom, izpolnjevati zahteve standarda EN 15997:2011 o gibajočih se delih.

Preglednica 3

Varnostne razdalje za podolgovate in vzporedne odprtine

| | a je manjša mera odprtine. |
| --- | --- |

a je manjša mera odprtine.

| | b je varnostna razdalja od nevarnega mesta. |
| --- | --- |

b je varnostna razdalja od nevarnega mesta.

| Konica prsta | Prst | Roka do srede dlani | Roka do pazduhe | — |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| 4 < a ≤ 8 | 8 < a ≤ 12 | 12 < a ≤ 20 | 20 < a ≤ 30 | 30 < a ≤ 135 največ | > 135 |
| b ≥ 15 | b ≥ 80 | b ≥ 120 | b ≥ 200 | b ≥ 850 | — |

Konica prsta

Prst

Roka do srede dlani

Roka do pazduhe

—

Image

Image

Image

Image

4 < a ≤ 8

8 < a ≤ 12

12 < a ≤ 20

20 < a ≤ 30

30 < a ≤ 135 največ

> 135

b ≥ 15

b ≥ 80

b ≥ 120

b ≥ 200

b ≥ 850

—

Preglednica 4

Varnostne razdalje za kvadratne ali okrogle odprtine

| | a je premer ali stranica odprtine. |
| --- | --- |

a je premer ali stranica odprtine.

| | b je varnostna razdalja od nevarnega mesta. |
| --- | --- |

b je varnostna razdalja od nevarnega mesta.

| Konica prsta | Prst | Roka do korena palca | Roka do pazduhe | — |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| 4 < a ≤ 8 | 8 < a ≤ 12 | 12 < a ≤ 25 | 25 < a ≤ 40 | 40 < a ≤ 250 največ | 250 |
| b ≥ 15 | b ≥ 80 | b ≥ 120 | b ≥ 200 | b ≥ 850 | — |

Konica prsta

Prst

Roka do korena palca

Roka do pazduhe

—

Image

Image

Image

Image

4 < a ≤ 8

8 < a ≤ 12

12 < a ≤ 25

25 < a ≤ 40

40 < a ≤ 250 največ

250

b ≥ 15

b ≥ 80

b ≥ 120

b ≥ 200

b ≥ 850

—

3.2.5   Varnostne razdalje mest stiskanja

Mesto stiskanja ni nevarno mesto za prikazane dele telesa, če varnostne razdalje niso manjše od tistih, prikazanih v preglednici 5, in če je poskrbljeno, da sosednji, širši del telesa ne more zaiti v tako mesto.

Preglednica 5

| Del telesa | Telo | Noga | Stopalo | Roka | Dlan, zapestje, pest | Prst |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varnostna razdalja | 500 | 180 | 120 | 100 | 25 |
| Slika | | | | | | |

Del telesa

Telo

Noga

Stopalo

Roka

Dlan, zapestje, pest

Prst

Varnostna razdalja

500

180

120

100

25

Slika

Image

Image

Image

Image

Image

Image

3.2.6   Krmilne naprave

Špranja med dvema pedaloma ali odprtine, skozi katere gredo krmilne naprave, se ne štejejo za mesta stiskanja ali striženja.

3.2.7   Zadnje tritočkovno priključno drogovje

3.2.7.1   Za ravnino, ki poteka skozi srednjo ravnino tečajev dvižnih drogov pri tritočkovnem priključnem drogovju, mora biti zagotovljen varnostni odmik najmanj 25 mm med gibajočimi se deli za vsako točko hoda dvižne naprave, razen v skrajni zgornji in spodnji legi 0,1 n, pri delih, ki izvajajo strižna gibanja (spreminjanje kotov), pa mora biti zagotovljen kot najmanj 30° oziroma varnostni odmik najmanj 25 mm (glej sliko 3). Hod n', zmanjšan za 0,1 n na zgornjem in spodnjem koncu, je opredeljen, kot sledi (glej sliko 4). Če spodnje drogove aktivira neposredno dvižni mehanizem, se referenčna ravnina določi s srednjo prečno navpično ravnino teh drogov.

Slika 3

Image

Legenda:

| A | = | Dvižna ročica |
| --- | --- | --- |
| B | = | Spodnji drog |
| C | = | Dvižni drog |
| D | = | Šasija traktorja |
| E | = | Ravnina, ki poteka skozi osi tečajev dvižnega droga |
| F | = | Ovojnica prostega prostora |

A

=

Dvižna ročica

B

=

Spodnji drog

C

=

Dvižni drog

D

=

Šasija traktorja

E

=

Ravnina, ki poteka skozi osi tečajev dvižnega droga

F

=

Ovojnica prostega prostora

Slika 4

Image

3.2.7.2   Pri hodu n tritočkovnega drogovja je spodnji položaj A priključne točke spodnjega droga omejen z mero „14“ v skladu z zahtevami iz standarda ISO 730:2009, zgornji položaj B pa je omejen z največjim hodom tritočkovnega drogovja. Hod n' ustreza hodu n, zmanjšanemu navzgor in navzdol za 0,1 n, in pomeni navpično razdaljo med točkama A' in B'.

3.2.7.3   V območju hoda n' je treba okoli dvižnih drogov nasproti sosednjim delom zagotoviti varnostni odmik najmanj 25 mm.

3.2.7.4   Če so pri tritočkovnem priključnem drogovju uporabljene take priklopne naprave, ki ne zahtevajo navzočnosti upravljavca med traktorjem in priključkom (npr. pri hitrih priklopih), določbe točke 3.2.7.3 ne veljajo.

3.2.7.5   Navodila za uporabo morajo vsebovati ustrezne informacije o nevarnih mestih, ki se nahajajo pred ravnino, opredeljeno v prvem stavku točke 3.2.7.1.

3.2.8   Prednje tritočkovno priključno drogovje

3.2.8.1   V vsaki točki hoda n tritočkovnega priključnega drogovja, razen v skrajnem zgornjem in spodnjem odseku 0,1 n, mora biti zagotovljen varnostni odmik najmanj 25 mm med gibajočimi se deli, in pri delih, ki izvajajo strižna gibanja (spreminjanje kotov) mora biti zagotovljen kot najmanj 30° oziroma varnostni odmik najmanj 25 mm. Hod n', zmanjšan za 0,1 n na zgornjem in spodnjem koncu, je opredeljen, kot sledi (glej tudi sliko 4).

3.2.8.2   Pri hodu n tritočkovnega drogovja je skrajna spodnja lega A priklopne točke spodnjega droga omejena z mero „14“ v skladu z delom 2 standarda ISO 8759 iz marca 1998, skrajna zgornja lega B pa je omejena z največjim hodom tritočkovnega priključnega drogovja. Hod n' je navzgor in navzdol zmanjšan za 0,1 n in navpično razdaljo med točkama A' in B'.

3.2.8.3   Če so na spodnjih drogovih sprednjega tritočkovnega priključnega drogovja uporabljene take priključne naprave, ki ne zahtevajo navzočnosti osebe med traktorjem in priključkom (npr. pri hitrih priklopih), določbe točke 3.2.8.1 ne veljajo v polmeru 250 mm okoli točk, v katerih so spodnji drogovi pritrjeni na traktor. Vendar mora v vsakem primeru biti zagotovljen okoli dvižnih drogov oziroma delovnih valjev varnostni odmik najmanj 25 mm od sosednjih delov na območju opredeljenega hoda n'.

3.2.9   Vozniški sedež in okolica

Kadar voznik sedi na sedežu, morajo biti vsa mesta stiskanja in striženja zunaj dosega njegovih rok ali nog. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

3.2.9.1   vozniški sedež je postavljen v srednji legi območja nastavljanja po dolžini in višini. Voznikov doseg je razdeljen na območji A in B. Krogelno središče teh dveh območij je točka 60 mm pred indeksno točko sedeža in 580 mm nad njo (glej sliko 5). Območje A tvori krogla s polmerom 550 mm, območje B pa je prostor med to kroglo in kroglo s polmerom 1 000 mm;

Slika 5

Image

3.2.9.2   okoli mest stiskanja in striženja na območju A mora biti zagotovljena varnostna razdalja 120 mm, v območju B pa 25 mm, pri delih, ki bi lahko s spremembami medsebojnih kotov povzročili striženje, pa morajo biti zagotovljeni koti najmanj 30°;

3.2.9.3   na območju A je treba upoštevati le tista mesta stiskanja in striženja, ki jih povzročajo deli, katerih gibanje sproži zunanji vir energije;

3.2.9.4   če nevarno mesto povzroča navzočnost strukturnih delov okoli sedeža, mora biti med takim strukturnim delom in sedežem zagotovljena varnostna razdalja najmanj 25 mm. Med hrbtnim naslonom sedeža in sosednjimi strukturnimi deli za hrbtnim naslonom ni nevarnih mest, če so ti sosednji strukturni deli gladki, hrbtni naslon pa je v okolici zaobljen in nima ostrih robov;

3.2.9.5   menjalnike ter druge dele vozila in dodatno opremo, ki ustvarjajo hrup, vibracije in/ali toploto, je treba izolirati od vozniškega sedeža.

3.2.10   Potniški sedež (če obstaja)

3.2.10.1   Če so lahko deli nevarni za noge, je treba zagotoviti varnostne naprave na območju krogle polmera 800 mm od sprednjega roba sedežne blazine navzdol.

3.2.10.2   Nevarna mesta na območjih A in B morajo biti zavarovana, kakor je opisano v točki 3.2.9, na območju krogle, katere središče je 670 mm nad sredino sprednjega roba potniškega sedeža (glej sliko 6).

Slika 6

Image

3.2.11   Traktorji kategorij T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3

3.2.11.1   Pri traktorjih kategorij T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3 zahteve iz točke 3.2.9 ne veljajo za območje pod ravnino, nagnjeno 45° nazaj in prečno na smer vožnje, potekajočo skozi točko, ki leži 230 mm za indeksno točko sedeža (SIP) (glej sliko 7). Če so v tem območju nevarna mesta, je treba na traktor pritrditi ustrezna opozorila.

Slika 7

Image

3.2.12   Krmilje in nihajna os

Deli, ki se premikajo med seboj ali glede na toge dele, morajo biti zavarovani, če ležijo na območju, opredeljenem v točkah 3.2.9 in 3.2.10.

Če je vgrajeno zgibno krmilje, morajo biti na obeh straneh traktorja na območju pregibanja neizbrisne in razumljive oznake, ki s sliko ali besedami opozarjajo, da zadrževanje na območju pregibanja ni dovoljeno. Ustrezne oznake morajo biti navedene tudi v navodilih za uporabo.

3.2.13   Kardanske gredi

Kardanske gredi (npr. za štirikolesni pogon), ki se lahko vrtijo samo takrat, ko je traktor v gibanju), morajo biti zavarovane, če ležijo na območju, opredeljenem v točkah 3.2.9 in 3.2.10.

3.2.14   Prosto območje okoli pogonskih koles

3.2.14.1   Prosto območje okoli pogonskih koles pri traktorjih brez zaprte kabine mora pri nameščenih pnevmatikah največjih mer ustrezati meram, določenim na sliki 8 in v preglednici 6.

Slika 8

Image

Preglednica 6

| Kategorije T1/C1, T3/C3 in T4.2/C4.2 | Kategorije T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3 |
| --- | --- |
| a | h | a | h |
| (mm) | (mm) | (mm) | (mm) |
| 40 | 60 | 15 | 30 |

Kategorije T1/C1, T3/C3 in T4.2/C4.2

Kategorije T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3

a

h

a

h

(mm)

(mm)

(mm)

(mm)

40

60

15

30

3.2.14.2   Prosto območje okoli pogonskih koles, manjše od območja, prikazanega na sliki 8 in v preglednici 6, je dopustno poleg območij, omenjenih v točkah 3.2.9 in 3.2.10, pri traktorjih kategorij T2/C2, T4.1/C4.1 in T4.3/C4.3, pri katerih so blatniki uporabljeni tudi za strganje sprijete zemlje s koles.

4.   Zahteve glede trdnosti za varovalne naprave

| 4.1 | Varovalne naprave, zlasti tiste, ki so od tal dvignjene do 550 mm in ki lahko med normalno uporabo služijo tudi kot stopnice za dostop, so oblikovane tako, da vzdržijo navpično obremenitev 1 200 N. Skladnost s to zahtevo se preveri s preskusom iz Priloge C k standardu ISO 4254-1:2013 ali enakovredno metodo, ki izpolnjuje enaka merila za sprejemljivost preskusa. |
| --- | --- |

4.1

Varovalne naprave, zlasti tiste, ki so od tal dvignjene do 550 mm in ki lahko med normalno uporabo služijo tudi kot stopnice za dostop, so oblikovane tako, da vzdržijo navpično obremenitev 1 200 N. Skladnost s to zahtevo se preveri s preskusom iz Priloge C k standardu ISO 4254-1:2013 ali enakovredno metodo, ki izpolnjuje enaka merila za sprejemljivost preskusa.

5.   Pokrov motorja

| 5.1 | Gibljivo pritrjen pokrov motorja se lahko odpre le z orodjem (sprejemljiv je mehanizem za sprostitev v kabini) ali mehanizmom za samozaklepanje, ko je zaprt. |
| --- | --- |

5.1

Gibljivo pritrjen pokrov motorja se lahko odpre le z orodjem (sprejemljiv je mehanizem za sprostitev v kabini) ali mehanizmom za samozaklepanje, ko je zaprt.

| 5.2 | Stranski pokrovi se namestijo kot:






  5.2.1 | pritrjena varovala, ki so privarjena ali pritrjena z vijaki in maticami ter jih je mogoče odpreti le z orodjem. Pritrjena varovala ne smejo ostati na mestu, če manjka kateri od pritrdilnih elementov;
  ali |
| --- | --- | --- |

5.2

Stranski pokrovi se namestijo kot:

5.2.1

pritrjena varovala, ki so privarjena ali pritrjena z vijaki in maticami ter jih je mogoče odpreti le z orodjem. Pritrjena varovala ne smejo ostati na mestu, če manjka kateri od pritrdilnih elementov;

ali

| 5.2.2 | varovala s tečaji, ki jih je mogoče odpreti le z orodjem in se pri zapiranju samodejno zaklenejo;
  ali |
| --- | --- |

5.2.2

varovala s tečaji, ki jih je mogoče odpreti le z orodjem in se pri zapiranju samodejno zaklenejo;

ali

| 5.2.3 | varovala, katerih odpiranje je povezano z odpiranjem pokrova motorja in jih je mogoče odpreti le z orodjem. |
| --- | --- |

5.2.3

varovala, katerih odpiranje je povezano z odpiranjem pokrova motorja in jih je mogoče odpreti le z orodjem.

| 5.3 | Če je pod pokrovom motorja nameščenih več sistemov za nastavljanje, vzdrževanje ali preprečevanje radijskih motenj, ki jih je mogoče upravljati le pri delujočem motorju, morajo biti vgrajene še dodatne varnostne naprave. |
| --- | --- |

5.3

Če je pod pokrovom motorja nameščenih več sistemov za nastavljanje, vzdrževanje ali preprečevanje radijskih motenj, ki jih je mogoče upravljati le pri delujočem motorju, morajo biti vgrajene še dodatne varnostne naprave.

| 5.4 | Za zagotavljanje, da se odprt pokrov motorja ne zapre, je treba namestiti mehanske podpore ali hidravlične blokirne naprave (npr. opornike ali plinske vzmeti). |
| --- | --- |

5.4

Za zagotavljanje, da se odprt pokrov motorja ne zapre, je treba namestiti mehanske podpore ali hidravlične blokirne naprave (npr. opornike ali plinske vzmeti).

| 5.5 | Zagotovijo se naprave, ki lajšajo varno rokovanje s pokrovom (npr. ročice, vrvi ali deli pokrova, oblikovani za boljši oprijem), brez nevarnosti zmečkanja, udarca ali potrebe po pretirani sili. |
| --- | --- |

5.5

Zagotovijo se naprave, ki lajšajo varno rokovanje s pokrovom (npr. ročice, vrvi ali deli pokrova, oblikovani za boljši oprijem), brez nevarnosti zmečkanja, udarca ali potrebe po pretirani sili.

| 5.6 | Odprtine pokrova motorja so označene s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI in opisane v navodilih za uporabo. |
| --- | --- |

5.6

Odprtine pokrova motorja so označene s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI in opisane v navodilih za uporabo.

6.   Vroče površine

| 6.1 | Treba je pokriti ali izolirati vroče površine, ki se jih upravljavec lahko dotakne med normalnim delovanjem traktorja. To velja za vroče površine blizu stopnic, ograj, držal za vzpenjanje in sestavnih delov traktorja, ki se uporabljajo kot sredstva za vstopanje v traktor in se jih je možno nenamerno dotakniti, ter delov, ki so neposredno dosegljivi z vozniškega sedeža (npr. menjalnik v traktorjih, ki niso opremljeni s ploščadjo). |
| --- | --- |

6.1

Treba je pokriti ali izolirati vroče površine, ki se jih upravljavec lahko dotakne med normalnim delovanjem traktorja. To velja za vroče površine blizu stopnic, ograj, držal za vzpenjanje in sestavnih delov traktorja, ki se uporabljajo kot sredstva za vstopanje v traktor in se jih je možno nenamerno dotakniti, ter delov, ki so neposredno dosegljivi z vozniškega sedeža (npr. menjalnik v traktorjih, ki niso opremljeni s ploščadjo).

| 6.2 | Ta zahteva se izpolni s pravilno namestitvijo pritrjenih varoval ali z varnostnimi razdaljami, ki ločujejo ali toplotno izolirajo vroče površine vozila. |
| --- | --- |

6.2

Ta zahteva se izpolni s pravilno namestitvijo pritrjenih varoval ali z varnostnimi razdaljami, ki ločujejo ali toplotno izolirajo vroče površine vozila.

| 6.3 | Na stik z vročimi površinami, ki niso posebej nevarne ali so lahko nevarne le v določenih pogojih uporabe, ki presegajo normalno uporabo, se opozori s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI in z opozorili v navodilih za uporabo. |
| --- | --- |

6.3

Na stik z vročimi površinami, ki niso posebej nevarne ali so lahko nevarne le v določenih pogojih uporabe, ki presegajo normalno uporabo, se opozori s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI in z opozorili v navodilih za uporabo.

| 6.4 | Poleg tega morajo vozila, opremljena s sedežem v obliki sedla in krmilom, izpolnjevati zahteve standarda EN 15997:2011 o vročih površinah. |
| --- | --- |

6.4

Poleg tega morajo vozila, opremljena s sedežem v obliki sedla in krmilom, izpolnjevati zahteve standarda EN 15997:2011 o vročih površinah.

PRILOGA XVIII

Zahteve za pritrdišča varnostnih pasov

A.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 1.1 | Vozilo kategorije T ali C, opremljeno z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, mora imeti pritrdišča varnostnih pasov, skladna s standardom ISO 3776-1:2006. |
| --- | --- |

1.1

Vozilo kategorije T ali C, opremljeno z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, mora imeti pritrdišča varnostnih pasov, skladna s standardom ISO 3776-1:2006.

| 1.2 | Poleg tega morajo biti pritrdišča varnostnih pasov skladna z zahtevami iz točke B, C ali D. |
| --- | --- |

1.2

Poleg tega morajo biti pritrdišča varnostnih pasov skladna z zahtevami iz točke B, C ali D.

B.   DODATNE ZAHTEVE ZA PRITRDIŠČA VARNOSTNIH PASOV (KI NADOMEŠČAJO ZAHTEVE IZ TOČK C IN D)(1)

1.   Področje uporabe

| 1.1 | Varnostni pasovi so sistemi za zadrževanje upravljavca, ki se uporabljajo za zavarovanje voznika v motornih vozilih.
  Ta priporočeni postopek podaja minimalne zahteve glede učinkovitosti in preskusov za pritrdišče za kmetijske in gozdarske traktorje.
  Velja za pritrdišče sistemov za zadrževanje v medeničnem predelu. |
| --- | --- |

1.1

Varnostni pasovi so sistemi za zadrževanje upravljavca, ki se uporabljajo za zavarovanje voznika v motornih vozilih.

Ta priporočeni postopek podaja minimalne zahteve glede učinkovitosti in preskusov za pritrdišče za kmetijske in gozdarske traktorje.

Velja za pritrdišče sistemov za zadrževanje v medeničnem predelu.

2.   Pojasnilo izrazov, ki se uporabljajo pri preskušanju učinkovitosti

| 2.1 | Sklop varnostnega pasu je kateri koli trak ali pas, ki se pritrdi čez naročje ali medenični predel z namenom zavarovanja osebe v stroju. |
| --- | --- |

2.1

Sklop varnostnega pasu je kateri koli trak ali pas, ki se pritrdi čez naročje ali medenični predel z namenom zavarovanja osebe v stroju.

| 2.2 | Pas za podaljševanje je kateri koli trak, pas ali podobna naprava, ki pomaga pri prenosu obremenitev varnostnega pasu. |
| --- | --- |

2.2

Pas za podaljševanje je kateri koli trak, pas ali podobna naprava, ki pomaga pri prenosu obremenitev varnostnega pasu.

| 2.3 | Pritrdišče je točka, na kateri se sklop varnostnega pasu mehansko pritrdi na sistem sedeža ali traktor. |
| --- | --- |

2.3

Pritrdišče je točka, na kateri se sklop varnostnega pasu mehansko pritrdi na sistem sedeža ali traktor.

| 2.4 | Podnožje sedeža so vsa vmesna vpetja (kot so vodila itd.), ki se uporabljajo za pritrditev sedeža na ustrezen del traktorja. |
| --- | --- |

2.4

Podnožje sedeža so vsa vmesna vpetja (kot so vodila itd.), ki se uporabljajo za pritrditev sedeža na ustrezen del traktorja.

| 2.5 | Sistem za zadrževanje upravljavca je celoten sistem, sestavljen iz sklopa varnostnega pasu, sistema sedeža, pritrdišč in pasu za podaljševanje, ki obremenitev varnostnega pasu prenese na traktor. |
| --- | --- |

2.5

Sistem za zadrževanje upravljavca je celoten sistem, sestavljen iz sklopa varnostnega pasu, sistema sedeža, pritrdišč in pasu za podaljševanje, ki obremenitev varnostnega pasu prenese na traktor.

| 2.6 | Relevantni sestavni deli sedeža so vsi sestavni deli sedeža, katerih masa bi pri prevrnitvi lahko prispevala k obremenitvi podnožja sedeža (pritrjenega na strukturo vozila). |
| --- | --- |

2.6

Relevantni sestavni deli sedeža so vsi sestavni deli sedeža, katerih masa bi pri prevrnitvi lahko prispevala k obremenitvi podnožja sedeža (pritrjenega na strukturo vozila).

3.   Preskusni postopek

Postopek se uporablja za sistem pritrdišč varnostnega pasu za voznika ali osebo, ki v traktorju sedi poleg voznika.

V tem postopku so predstavljeni le statični preskusi za pritrdišča.

Če proizvajalec za dano zaščitno strukturo zagotovi več sedežev z enakimi sestavnimi deli, ki prenašajo obremenitev s pritrdišča varnostnega pasu na podnožje sedeža na dnu zaščitne strukture pri prevrnitvi ali na šasiji traktorja, lahko preskuševalni center preskusi le eno konfiguracijo, ki ustreza najtežjemu sedežu (glej tudi spodaj).

Sedež je med preskusom na svojem mestu in je na traktor pritrjen z vsemi vmesnimi vpetji (kot so vzmetenje, vodila itd.), določenimi za celoten traktor. Ni dovoljeno uporabiti drugih, nestandardnih vpetij, ki prispevajo k trdnosti konstrukcije.

Primer največje obremenitve pri preskušanju učinkovitosti pritrdišča varnostnega pasu se opredeli z upoštevanjem naslednjega:

| — | če so mase drugih sedežev primerljive, morajo sedeži s pritrdišči varnostnih pasov, ki obremenitev prenašajo prek strukture sedeža (npr. prek sistema vzmetenja in/ali vodil za nastavitev), prenesti precej večjo preskusno obremenitev. Zato je verjetno, da pomenijo največjo obremenitev, |
| --- | --- |

—

če so mase drugih sedežev primerljive, morajo sedeži s pritrdišči varnostnih pasov, ki obremenitev prenašajo prek strukture sedeža (npr. prek sistema vzmetenja in/ali vodil za nastavitev), prenesti precej večjo preskusno obremenitev. Zato je verjetno, da pomenijo največjo obremenitev,

| — | če se uporabljena obremenitev prenaša prek podnožja sedeža na šasijo vozila, se sedež vzdolžno nastavi tako, da se doseže minimalno prekrivanje vodil/drsnikov podnožja sedeža. To običajno velja, ko je sedež nastavljen v skrajni zadnji položaj. Če pa oprema v vozilu omejuje nastavitev sedeža v skrajni zadnji položaj, se lahko kot primer največje obremenitve uporabi namestitev sedeža v skrajni sprednji položaj. Zahteva se opazovanje obsega premikanja sedeža in prekrivanja vodil/tirnic podnožja. |
| --- | --- |

—

če se uporabljena obremenitev prenaša prek podnožja sedeža na šasijo vozila, se sedež vzdolžno nastavi tako, da se doseže minimalno prekrivanje vodil/drsnikov podnožja sedeža. To običajno velja, ko je sedež nastavljen v skrajni zadnji položaj. Če pa oprema v vozilu omejuje nastavitev sedeža v skrajni zadnji položaj, se lahko kot primer največje obremenitve uporabi namestitev sedeža v skrajni sprednji položaj. Zahteva se opazovanje obsega premikanja sedeža in prekrivanja vodil/tirnic podnožja.

Pritrdišča so sposobna prenesti obremenitve sistema varnostnega pasu, ki se izvedejo s pomočjo naprave, prikazane na sliki 1. Pritrdišča varnostnih pasov so te preskusne obremenitve sposobna prenesti, ko je sedež nastavljen v najslabšem položaju vzdolžne nastavitve, da se zagotovi izpolnjevanje preskusnega pogoja. Če preskuševalni center med možnimi nastavitvami sedeža ne opredeli najslabšega položaja, se preskusna obremenitev izvede s sedežem v sredinskem položaju vzdolžne nastavitve. Pri vzmetenih sedežih se sedež nastavi v sredinski položaj hoda sistema vzmetenja, razen če je to v nasprotju z jasnimi navodili proizvajalca sedeža. Če za nastavitev sedeža obstajajo posebna navodila, se upoštevajo in navedejo v poročilu.

Po obremenitvi sistema sedeža ni dovoljeno premeščati naprave za ustvarjanje obremenitve, da bi se izravnale morebitne spremembe, ki bi se pojavile v zvezi s kotom obremenitve.

3.1   Obremenitev naprej

Na pritrdišča se v smeri naprej in navzgor pod kotom 45° ± 2° glede na vodoravno ravnino deluje z natezno silo, kot je prikazano na sliki 2. Pritrdišča morajo biti sposobna prenesti silo 4 450 N. Če se sila, s katero se deluje na sklop varnostnega pasu, prek sedeža prenaša na šasijo vozila, mora podnožje sedeža prenesti to silo in tudi dodatno silo, ki je enaka štirikratniku gravitacijske sile na maso vseh relevantnih sestavnih delov sedeža ter deluje pod kotom 45° ± 2° glede na vodoravno ravnino v smeri naprej in navzgor, kot je prikazano na sliki 2.

3.2   Obremenitev nazaj

Na pritrdišča se v smeri nazaj in navzgor pod kotom 45° ± 2° glede na vodoravno ravnino deluje z natezno silo, kot je prikazano na sliki 3. Pritrdišča morajo biti sposobna prenesti silo 2 225 N. Če se sila, s katero se deluje na sklop varnostnega pasu, prek sedeža prenaša na šasijo vozila, mora podnožje sedeža prenesti to silo in tudi dodatno silo, ki je enaka dvakratniku gravitacijske sile na maso vseh relevantnih sestavnih delov sedeža ter deluje pod kotom 45° ± 2° glede na vodoravno ravnino v smeri nazaj in navzgor, kot je prikazano na sliki 3.

Obe natezni sili se enakomerno porazdelita med pritrdišča.

3.3   Sila za odpenjanje sponke varnostnega pasu (če jo zahteva proizvajalec)

Sponka varnostnega pasu se po obremenitvah odpne s silo največ 140 N. Ta zahteva je izpolnjena pri sklopih varnostnih pasov, ki izpolnjujejo zahteve Pravilnika UN/ECE št. 16 ali Direktive Sveta 77/541/EEC (1).

3.4   Rezultat preskusa

Pogoj za sprejemljivost

Trajna deformacija katerega koli sestavnega dela sistema in območja pritrdišč je sprejemljiva v okviru delovanja sil iz točk 3.12.3.1 in 3.12.3.2. Vendar ne sme priti do okvare, ki bi omogočila sprostitev sistema varnostnega pasu, sklopa sedeža ali mehanizma za zaskočitev sedeža.

Delovanje nastavitvenega mehanizma sedeža in naprave za zaskočitev po obremenitvi ni potrebno.

Slika 1

Naprava za ustvarjanje obremenitve

Image

| Opomba: | mere, ki niso prikazane, so poljubne za lažjo izvedbo preskusa in ne vplivajo na rezultate preskusa. |
| --- | --- |

Opomba:

mere, ki niso prikazane, so poljubne za lažjo izvedbo preskusa in ne vplivajo na rezultate preskusa.

Slika 2

Obremenitev v smeri navzgor in naprej

Slika 3

Obremenitev v smeri navzgor in nazaj

C.   DODATNE ZAHTEVE ZA PRITRDIŠČA VARNOSTNIH PASOV (KI NADOMEŠČAJO ZAHTEVE IZ TOČK B IN D)

Za vozila kategorij T in C, opremljena s pritrdišči varnostnih pasov, ki izpolnjujejo zahteve iz standarda ISO 3776-2:2013, se šteje, da so skladna s to prilogo.

D.   DODATNE ZAHTEVE ZA PRITRDIŠČA VARNOSTNIH PASOV (KI NADOMEŠČAJO ZAHTEVE IZ TOČK B IN C)

Za vozila kategorij T in C, opremljena s pritrdišči, ki so bila preskušena in v zvezi s katerimi je bilo priznano poročilo o preskusu na podlagi Pravilnika UN/ECE št. 14, se šteje, da so skladna s to prilogo.

Pojasnila k Prilogi XVIII

| (1) | Če za oštevilčenje ni drugače določeno, so zahteve iz točke B enake besedilu v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje), kodeks OECD št. 4, izdaja 2015 iz julija 2014. |
| --- | --- |

(1)

Če za oštevilčenje ni drugače določeno, so zahteve iz točke B enake besedilu v standardnem kodeksu OECD o uradnih preskusih zaščitnih struktur za kmetijske in gozdarske traktorje (statično preskušanje), kodeks OECD št. 4, izdaja 2015 iz julija 2014.

---

(1)  Direktiva Sveta z dne 28. junija 1977 o približevanju zakonodaje držav članic o varnostnih pasovih in sistemih za zadrževanje potnikov v motornih vozilih (UL L 220, 29.8.1977, str. 95).

PRILOGA XIX

Zahteve za varnostne pasove

| 1. | Ko je vozilo kategorije T ali C opremljeno z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, ima nameščene varnostne pasove in izpolnjuje zahteve iz standarda ISO 3776-3:2009. |
| --- | --- |

1.

Ko je vozilo kategorije T ali C opremljeno z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, ima nameščene varnostne pasove in izpolnjuje zahteve iz standarda ISO 3776-3:2009.

| 2. | Kot druga možnost za izpolnjevanje zahtev iz točke 1 se za vozila kategorije T ali C, opremljena z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, ki so bila preskušena in v zvezi s katerimi je bilo priznano poročilo o preskusu na podlagi Pravilnika UN/ECE št. 16, kakor je bil spremenjen, šteje, da so skladna s to prilogo. |
| --- | --- |

2.

Kot druga možnost za izpolnjevanje zahtev iz točke 1 se za vozila kategorije T ali C, opremljena z zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, ki so bila preskušena in v zvezi s katerimi je bilo priznano poročilo o preskusu na podlagi Pravilnika UN/ECE št. 16, kakor je bil spremenjen, šteje, da so skladna s to prilogo.

PRILOGA XX

Zahteve za zaščito pred vdorom predmetov

| 1. | Vozila kategorij T in V za uporabo v gozdarstvu izpolnjujejo zahteve za zaščito pred vdorom predmetov iz standarda ISO 8084:2003. |
| --- | --- |

1.

Vozila kategorij T in V za uporabo v gozdarstvu izpolnjujejo zahteve za zaščito pred vdorom predmetov iz standarda ISO 8084:2003.

| 2. | Vsa druga vozila kategorij T in C, če so opremljena z zaščito pred vdorom predmetov, izpolnjujejo zahteve iz točke 1 Pravilnika UN/ECE št. 43 (1), Priloga 14 o varnostni zasteklitvi. |
| --- | --- |

2.

Vsa druga vozila kategorij T in C, če so opremljena z zaščito pred vdorom predmetov, izpolnjujejo zahteve iz točke 1 Pravilnika UN/ECE št. 43 (1), Priloga 14 o varnostni zasteklitvi.

---

(1)  UL L 230, 31.8.2010, str. 119.

PRILOGA XXI

Zahteve za izpušne sisteme

1.   Opredelitev pojmov

Za namene te priloge „izpušni sistem“ pomeni enoto, ki jo sestavljajo izpušna cev, ekspanzijska posoda, dušilnik zvoka in naprave za uravnavanje onesnaževanja.

2.   Splošne zahteve

| 2.1 | Zadnji del izpušne cevi mora biti nameščen tako, da izpušni plini ne morejo vdirati v kabino. |
| --- | --- |

2.1

Zadnji del izpušne cevi mora biti nameščen tako, da izpušni plini ne morejo vdirati v kabino.

| 2.2 | Deli izpušne cevi zunaj pokrova motorja morajo biti zaščiteni z ločevanjem, varovali ali mrežami, da se prepreči nenamerni stik z vročimi površinami. |
| --- | --- |

2.2

Deli izpušne cevi zunaj pokrova motorja morajo biti zaščiteni z ločevanjem, varovali ali mrežami, da se prepreči nenamerni stik z vročimi površinami.

3.   Traktorji kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1

Za traktorje kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1 veljajo naslednje zahteve:

| 3.1 | pred navpično referenčno ravnino, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila in skozi središče normalno sproščenega pedala (sklopka in/ali delovna zavora), morajo biti vroči deli izpušnega sistema zavarovani, če ležijo bližje kot 300 mm na zgornjem območju (700 mm nad tlemi) oziroma bližje kot 150 mm na spodnjem območju (glej sliko 1). V prečni smeri pa območje, kjer je potrebna zaščita, omejujeta zunanji obris traktorja in zunanji obris izpušnega sistema. |
| --- | --- |

3.1

pred navpično referenčno ravnino, ki poteka pravokotno na vzdolžno os vozila in skozi središče normalno sproščenega pedala (sklopka in/ali delovna zavora), morajo biti vroči deli izpušnega sistema zavarovani, če ležijo bližje kot 300 mm na zgornjem območju (700 mm nad tlemi) oziroma bližje kot 150 mm na spodnjem območju (glej sliko 1). V prečni smeri pa območje, kjer je potrebna zaščita, omejujeta zunanji obris traktorja in zunanji obris izpušnega sistema.

| 3.2 | Vroči deli izpušnega sistema, ki potekajo pod dostopno stopnico, morajo biti v navpični projekciji pokriti od zgoraj ali kako drugače toplotno zavarovani. |
| --- | --- |

3.2

Vroči deli izpušnega sistema, ki potekajo pod dostopno stopnico, morajo biti v navpični projekciji pokriti od zgoraj ali kako drugače toplotno zavarovani.

Slika 1

(mere v mm)

Image

PRILOGA XXII

Zahteve za navodila za uporabo

1.   Navodila za uporabo so skladna z zahtevami iz standarda ISO 3600:1996, razen oddelka 4.3 (identifikacija naprave).

2.   Poleg tega navodila za uporabo vsebujejo pomembne informacije v zvezi z naslednjim:

| (a) | nastavitvijo sedeža in vzmetenja glede na ergonomski položaj upravljavca in glede na krmilne naprave ter za zmanjšanje tveganja zaradi tresljajev celotnega telesa; |
| --- | --- |

(a)

nastavitvijo sedeža in vzmetenja glede na ergonomski položaj upravljavca in glede na krmilne naprave ter za zmanjšanje tveganja zaradi tresljajev celotnega telesa;

| (b) | uporabo in nastavitvijo sistema ogrevanja, prezračevanja in klime, če so na voljo; |
| --- | --- |

(b)

uporabo in nastavitvijo sistema ogrevanja, prezračevanja in klime, če so na voljo;

| (c) | zagonom in ustavitvijo motorja, vključno z načeli varnega zagona in ustavitve, ki vključujeta uporabo ročne zavore, dajanje krmilnih naprav v nevtralni položaj in odstranitev ključa; |
| --- | --- |

(c)

zagonom in ustavitvijo motorja, vključno z načeli varnega zagona in ustavitve, ki vključujeta uporabo ročne zavore, dajanje krmilnih naprav v nevtralni položaj in odstranitev ključa;

| (d) | ugotavljanjem položaja in metode za odpiranje zasilnih izhodov; |
| --- | --- |

(d)

ugotavljanjem položaja in metode za odpiranje zasilnih izhodov;

| (e) | navodili za vzpenjanje na traktor in sestop z njega; |
| --- | --- |

(e)

navodili za vzpenjanje na traktor in sestop z njega;

| (f) | nevarnim področjem v bližini vrtljive osi zgibnih traktorjev; |
| --- | --- |

(f)

nevarnim področjem v bližini vrtljive osi zgibnih traktorjev;

| (g) | uporabo posebnih orodij, če so ta na voljo; |
| --- | --- |

(g)

uporabo posebnih orodij, če so ta na voljo;

| (h) | varnimi načini servisiranja in vzdrževanja, vključno s čiščenjem in delom na višini; |
| --- | --- |

(h)

varnimi načini servisiranja in vzdrževanja, vključno s čiščenjem in delom na višini;

| (i) | informacijami o časovnih razmikih med pregledi hidravličnih gibkih cevi; |
| --- | --- |

(i)

informacijami o časovnih razmikih med pregledi hidravličnih gibkih cevi;

| (j) | navodili o vleki traktorja; |
| --- | --- |

(j)

navodili o vleki traktorja;

| (k) | navodili o postopkih za varno uporabo dvigalk in priporočenih točkah za dviganje; |
| --- | --- |

(k)

navodili o postopkih za varno uporabo dvigalk in priporočenih točkah za dviganje;

| (l) | nevarnostih, povezanih z akumulatorji in posodo za gorivo; |
| --- | --- |

(l)

nevarnostih, povezanih z akumulatorji in posodo za gorivo;

| (m) | prepovedano uporabo traktorja, kadar obstaja nevarnost prevrnitve, z navedbo, da seznam ni izčrpen; |
| --- | --- |

(m)

prepovedano uporabo traktorja, kadar obstaja nevarnost prevrnitve, z navedbo, da seznam ni izčrpen;

| (n) | tveganji, povezanimi s stikom z vročimi površinami, vključno s preostalimi tveganji, kot so dolivanje olja ali hladilne tekočine v vroče motorje ali prenose, |
| --- | --- |

(n)

tveganji, povezanimi s stikom z vročimi površinami, vključno s preostalimi tveganji, kot so dolivanje olja ali hladilne tekočine v vroče motorje ali prenose,

| (o) | stopnjo zaščite, ki jo zagotavlja struktura za zaščito pred padajočimi predmeti, če je na voljo; |
| --- | --- |

(o)

stopnjo zaščite, ki jo zagotavlja struktura za zaščito pred padajočimi predmeti, če je na voljo;

| (p) | stopnjo zaščite, ki jo zagotavlja zaščita voznika pred vdorom predmetov, če je na voljo; |
| --- | --- |

(p)

stopnjo zaščite, ki jo zagotavlja zaščita voznika pred vdorom predmetov, če je na voljo;

| (q) | opozorili za nevarnost stika z električnimi vodi nad glavo upravljavca; |
| --- | --- |

(q)

opozorili za nevarnost stika z električnimi vodi nad glavo upravljavca;

| (r) | udarom strele; |
| --- | --- |

(r)

udarom strele;

| (s) | rednim čiščenjem zaslonov za preprečevanje škropljenja izpod koles; |
| --- | --- |

(s)

rednim čiščenjem zaslonov za preprečevanje škropljenja izpod koles;

| (t) | nevarnostmi, povezanimi s pnevmatikami, vključno z nevarnostmi, povezanimi z rokovanjem z njimi, popravilom, previsokim tlakom v pnevmatikah in montažo pnevmatik; |
| --- | --- |

(t)

nevarnostmi, povezanimi s pnevmatikami, vključno z nevarnostmi, povezanimi z rokovanjem z njimi, popravilom, previsokim tlakom v pnevmatikah in montažo pnevmatik;

| (u) | slabšo stabilnostjo, ko se uporabljajo težki priključki na višini; |
| --- | --- |

(u)

slabšo stabilnostjo, ko se uporabljajo težki priključki na višini;

| (v) | nevarnostjo prevračanja pri vožnji po terenu z naklonom ali po razbrazdanem terenu; |
| --- | --- |

(v)

nevarnostjo prevračanja pri vožnji po terenu z naklonom ali po razbrazdanem terenu;

| (w) | prevozom potnikov le na odobrenih potniških sedežih; |
| --- | --- |

(w)

prevozom potnikov le na odobrenih potniških sedežih;

| (x) | uporabi vozila zgolj s strani ustrezno usposobljenih upravljavcev; |
| --- | --- |

(x)

uporabi vozila zgolj s strani ustrezno usposobljenih upravljavcev;

| (y) | informacijami o varnem obremenjevanju vozila; |
| --- | --- |

(y)

informacijami o varnem obremenjevanju vozila;

| (z) | informacijami o vleki: lokacijo in pogoji za varno postopanje; |
| --- | --- |

(z)

informacijami o vleki: lokacijo in pogoji za varno postopanje;

| (aa) | informacijami o lokaciji in pogojih uporabe glavnih stikal akumulatorja (mehanske naprave, električna stikala ali elektronski sistemi); |
| --- | --- |

(aa)

informacijami o lokaciji in pogojih uporabe glavnih stikal akumulatorja (mehanske naprave, električna stikala ali elektronski sistemi);

| (ab) | uporabo varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje upravljavca, ki so na sedežu; |
| --- | --- |

(ab)

uporabo varnostnih pasov in drugih sistemov za zadrževanje upravljavca, ki so na sedežu;

| (ac) | za traktorje s sistemom samodejnega usmerjanja, pomembna navodila in varnostne informacije; |
| --- | --- |

(ac)

za traktorje s sistemom samodejnega usmerjanja, pomembna navodila in varnostne informacije;

| (ad) | za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, informacije o varni uporabi zložljivih zaščitnih struktur pri prevrnitvi, vključno s dvigovanjem/spuščanjem in pričvrstitvijo v dvignjenem položaju; |
| --- | --- |

(ad)

za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, informacije o varni uporabi zložljivih zaščitnih struktur pri prevrnitvi, vključno s dvigovanjem/spuščanjem in pričvrstitvijo v dvignjenem položaju;

| (ae) | za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, opozorila o posledicah prevrnitve z zloženimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi; |
| --- | --- |

(ae)

za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, opozorila o posledicah prevrnitve z zloženimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi;

| (af) | za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, opis okoliščin, ko je zaščitne strukture treba zložiti (npr. delo znotraj zgradbe, v nasadu, na hmeljišču ali v vinogradu), ter opozorilo, da je treba po opravljenih delih zaščitne strukture pri prevrnitvi ponovno postaviti; |
| --- | --- |

(af)

za vozila z zložljivimi zaščitnimi strukturami pri prevrnitvi, opis okoliščin, ko je zaščitne strukture treba zložiti (npr. delo znotraj zgradbe, v nasadu, na hmeljišču ali v vinogradu), ter opozorilo, da je treba po opravljenih delih zaščitne strukture pri prevrnitvi ponovno postaviti;

| (ag) | informacijami o legi mest mazanja in varnem postopku mazanja; |
| --- | --- |

(ag)

informacijami o legi mest mazanja in varnem postopku mazanja;

| (ah) | informacijami o minimalnih zahtevah za sedeže in njihovi združljivosti z vozilom, da se izpolnijo zahteve izjave glede nihanja iz točke 5. |
| --- | --- |

(ah)

informacijami o minimalnih zahtevah za sedeže in njihovi združljivosti z vozilom, da se izpolnijo zahteve izjave glede nihanja iz točke 5.

3.   Dodatne informacije v zvezi s priklopom, odklopom in delom z nameščenimi stroji, priklopniki in zamenljivimi vlečenimi stroji.

Navodila za uporabo vključujejo:

| (a) | opozorilo, da je treba strogo upoštevati navodila za uporabo za nameščene ali priključne stroje oz. priklopnike, in opozorilo, da delovanje kombinacije traktor-stroj ali traktor-priklopnik ni dovoljeno, če niso upoštevana vsa navodila; |
| --- | --- |

(a)

opozorilo, da je treba strogo upoštevati navodila za uporabo za nameščene ali priključne stroje oz. priklopnike, in opozorilo, da delovanje kombinacije traktor-stroj ali traktor-priklopnik ni dovoljeno, če niso upoštevana vsa navodila;

| (b) | opozorilo, da se je med upravljanjem treba izogibati območju okoli tritočkovnega priključnega drogovja ali zapenjalne kljuke (če je nameščena); |
| --- | --- |

(b)

opozorilo, da se je med upravljanjem treba izogibati območju okoli tritočkovnega priključnega drogovja ali zapenjalne kljuke (če je nameščena);

| (c) | opozorilo, da je treba nameščene stroje spustiti na tla pred sestopom s traktorja; |
| --- | --- |

(c)

opozorilo, da je treba nameščene stroje spustiti na tla pred sestopom s traktorja;

| (d) | hitrost pogonskih gredi za dvig med delovanjem nameščenih strojev ali priklopnega vozila; |
| --- | --- |

(d)

hitrost pogonskih gredi za dvig med delovanjem nameščenih strojev ali priklopnega vozila;

| (e) | zahtevo, da se uporabljajo le pogonske gredi za dvig s primernimi varovali in ščitniki ter da se namesti pokrov, če se s traktorja odstrani ščitnik; |
| --- | --- |

(e)

zahtevo, da se uporabljajo le pogonske gredi za dvig s primernimi varovali in ščitniki ter da se namesti pokrov, če se s traktorja odstrani ščitnik;

| (f) | informacije o hidravličnih sklopnih napravah in njihovem delovanju; |
| --- | --- |

(f)

informacije o hidravličnih sklopnih napravah in njihovem delovanju;

| (g) | informacije o največji dvižni zmogljivosti tritočkovnega priključnega drogovja; |
| --- | --- |

(g)

informacije o največji dvižni zmogljivosti tritočkovnega priključnega drogovja;

| (h) | informacije o določitvi skupne mase, osnih obremenitev, nosilnosti pnevmatik in potrebnem najmanjšem dodatnem obteževanju; |
| --- | --- |

(h)

informacije o določitvi skupne mase, osnih obremenitev, nosilnosti pnevmatik in potrebnem najmanjšem dodatnem obteževanju;

| (i) | informacije o predvideni uporabi, montaži, odstranjevanju in vzdrževanju dodatnih uteži; |
| --- | --- |

(i)

informacije o predvideni uporabi, montaži, odstranjevanju in vzdrževanju dodatnih uteži;

| (j) | informacije o razpoložljivih zavornih sistemih priklopnikov in njihovi združljivosti z vlečenimi vozili; |
| --- | --- |

(j)

informacije o razpoložljivih zavornih sistemih priklopnikov in njihovi združljivosti z vlečenimi vozili;

| (k) | največjo navpično obremenitev na zadnjem vlečnem kavlju glede na velikost zadnjih pnevmatik in vrsto vlečnega kavlja; |
| --- | --- |

(k)

največjo navpično obremenitev na zadnjem vlečnem kavlju glede na velikost zadnjih pnevmatik in vrsto vlečnega kavlja;

| (l) | informacije o uporabi delovnih pripomočkov s pogonskimi gredmi za dvig in o tem, da je tehnično možen naklon gredi odvisen od oblike in velikosti glavnega ščitnika in/ali varnega območja, vključno s posebnimi informacijami v primeru priključne gredi tipa 3 z zmanjšanimi merami; |
| --- | --- |

(l)

informacije o uporabi delovnih pripomočkov s pogonskimi gredmi za dvig in o tem, da je tehnično možen naklon gredi odvisen od oblike in velikosti glavnega ščitnika in/ali varnega območja, vključno s posebnimi informacijami v primeru priključne gredi tipa 3 z zmanjšanimi merami;

| (m) | ponovitev navedbe podatkov z napisne ploščice o največjih dovoljenih vlečnih masah; |
| --- | --- |

(m)

ponovitev navedbe podatkov z napisne ploščice o največjih dovoljenih vlečnih masah;

| (n) | opozorilo, da je treba pustiti prosto območje med traktorjem in vlečenim vozilom; |
| --- | --- |

(n)

opozorilo, da je treba pustiti prosto območje med traktorjem in vlečenim vozilom;

| (o) | za traktorje z nameščenimi stroji, informacije, ki jih morajo v skladu z Direktivo 2006/42/ES vsebovati navodila za uporabo nameščenih strojev. |
| --- | --- |

(o)

za traktorje z nameščenimi stroji, informacije, ki jih morajo v skladu z Direktivo 2006/42/ES vsebovati navodila za uporabo nameščenih strojev.

4.   Izjava o hrupu

V navodilih za uporabo je navedena raven hrupa pri ušesu upravljavca, izmerjena v skladu s Prilogo XIII.

5.   Izjava o nihanju

V navodilih za uporabo je navedena vrednost ravni nihanja, izmerjena v skladu s Prilogo XIV.

6.   Načini delovanja

V navodilih za uporabo so tudi pomembne informacije za varno uporabo traktorja, ko se uporablja v naslednjih delovnih pogojih:

| (a) | delo s čelnim nakladalnikom (nevarnost padca predmetov), |
| --- | --- |

(a)

delo s čelnim nakladalnikom (nevarnost padca predmetov),

| (b) | uporaba v gozdarstvu (nevarnost padca in/ali vdora predmetov), |
| --- | --- |

(b)

uporaba v gozdarstvu (nevarnost padca in/ali vdora predmetov),

| (c) | delo z nameščenimi ali priključenimi pršilniki za posevke (nevarnost škodljivih snovi). |
| --- | --- |

(c)

delo z nameščenimi ali priključenimi pršilniki za posevke (nevarnost škodljivih snovi).

V navodilih za uporabo je treba posebno pozornost nameniti uporabi traktorja v povezavi z zgornjo opremo.

6.1   Čelni nakladalnik

| 6.1.1 | V navodilih za uporabo so navedene nevarnosti pri delu s čelnim nakladalnikom in pojasnjeno je, kako se izogniti navedenim nevarnostim. |
| --- | --- |

6.1.1

V navodilih za uporabo so navedene nevarnosti pri delu s čelnim nakladalnikom in pojasnjeno je, kako se izogniti navedenim nevarnostim.

| 6.1.2 | V navodilih za uporabo so navedene pritrdilne točke na okvirju traktorja, na katerega se namesti čelni nakladalnik, skupaj z velikostjo in kakovostjo uporabljenega okovja. Če take pritrdilne točke niso predvidene, je treba v navodilih za uporabo prepovedati namestitev čelnega nakladalnika. |
| --- | --- |

6.1.2

V navodilih za uporabo so navedene pritrdilne točke na okvirju traktorja, na katerega se namesti čelni nakladalnik, skupaj z velikostjo in kakovostjo uporabljenega okovja. Če take pritrdilne točke niso predvidene, je treba v navodilih za uporabo prepovedati namestitev čelnega nakladalnika.

| 6.1.3 | Pri traktorjih s programiranimi hidravličnimi sekvenčnimi funkcijami se navedejo informacije o tem, na kakšen način se vključi hidravlični nakladalnik, da ta funkcija ne deluje. |
| --- | --- |

6.1.3

Pri traktorjih s programiranimi hidravličnimi sekvenčnimi funkcijami se navedejo informacije o tem, na kakšen način se vključi hidravlični nakladalnik, da ta funkcija ne deluje.

6.2   Uporaba v gozdarstvu

| 6.2.1 | V primeru uporabe kmetijskih traktorjev v gozdarstvu so ugotovljene naslednje nevarnosti:






  (a) | podrta drevesa, na primer, če je dvigalo za debla nameščeno na zadnjem delu traktorja, |
| --- | --- | --- |

6.2.1

V primeru uporabe kmetijskih traktorjev v gozdarstvu so ugotovljene naslednje nevarnosti:

(a)

podrta drevesa, na primer, če je dvigalo za debla nameščeno na zadnjem delu traktorja,

| (b) | vdirajoči predmeti v kabino upravljavca, zlasti v primeru, ko je vitel nameščen na zadnjem delu traktorja. |
| --- | --- |

(b)

vdirajoči predmeti v kabino upravljavca, zlasti v primeru, ko je vitel nameščen na zadnjem delu traktorja.

| (c) | padajoči predmeti, kot so manjše in večje veje ter debla; |
| --- | --- |

(c)

padajoči predmeti, kot so manjše in večje veje ter debla;

| (d) | delo na strmem pobočju ali neravnem terenu. |
| --- | --- |

(d)

delo na strmem pobočju ali neravnem terenu.

| 6.2.2 | Navodila za uporabo vsebujejo informacije o:






  (a) | obstoju nevarnosti iz točke 6.2.1, |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Navodila za uporabo vsebujejo informacije o:

(a)

obstoju nevarnosti iz točke 6.2.1,

| (b) | vsej možni razpoložljivi opremi, ki lahko pomaga pri navedenih nevarnostih, |
| --- | --- |

(b)

vsej možni razpoložljivi opremi, ki lahko pomaga pri navedenih nevarnostih,

| (c) | pritrdilnih točkah na traktorju, na katere se lahko pritrdijo zaščitne strukture, skupaj z velikostjo in kakovostjo uporabljenega okovja; če za pritrditev zaščitnih struktur ni predvideno nobeno sredstvo, je to treba omeniti; |
| --- | --- |

(c)

pritrdilnih točkah na traktorju, na katere se lahko pritrdijo zaščitne strukture, skupaj z velikostjo in kakovostjo uporabljenega okovja; če za pritrditev zaščitnih struktur ni predvideno nobeno sredstvo, je to treba omeniti;

| (d) | zaščitnih strukturah, ki so lahko sestavljene iz okvirov, ki ščitijo delovno postajo pred padajočimi drevesi, ali iz mrež pred vrati kabine, na strehi in oknih itd.; |
| --- | --- |

(d)

zaščitnih strukturah, ki so lahko sestavljene iz okvirov, ki ščitijo delovno postajo pred padajočimi drevesi, ali iz mrež pred vrati kabine, na strehi in oknih itd.;

| (e) | strukturi za zaščito pred padajočimi predmeti, če je na voljo. |
| --- | --- |

(e)

strukturi za zaščito pred padajočimi predmeti, če je na voljo.

6.3   Pršilniki za posevke (zaščita pred nevarnimi snovmi):

| 6.3.1 | V primeru uporabe kmetijskih traktorjev s pršilniki za posevke so ugotovljena naslednja tveganja:






  (a) | tveganja zaradi pršenja nevarnih snovi s traktorjem s kabino ali brez nje; |
| --- | --- | --- |

6.3.1

V primeru uporabe kmetijskih traktorjev s pršilniki za posevke so ugotovljena naslednja tveganja:

(a)

tveganja zaradi pršenja nevarnih snovi s traktorjem s kabino ali brez nje;

| (b) | tveganja pri vstopanju ali izstopanju iz kabine pri pršenju nevarnih snovi; |
| --- | --- |

(b)

tveganja pri vstopanju ali izstopanju iz kabine pri pršenju nevarnih snovi;

| (c) | tveganja, ki so povezana z morebitnim kontaminiranjem delovnega prostora; |
| --- | --- |

(c)

tveganja, ki so povezana z morebitnim kontaminiranjem delovnega prostora;

| (d) | tveganja, ki so povezana s čiščenjem kabine in vzdrževanjem zračnih filtrov. |
| --- | --- |

(d)

tveganja, ki so povezana s čiščenjem kabine in vzdrževanjem zračnih filtrov.

| 6.3.2 | Navodila za uporabo vsebujejo informacije o:






  (a) | vsaj obstoju tveganj iz točke 6.3.1; |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Navodila za uporabo vsebujejo informacije o:

(a)

vsaj obstoju tveganj iz točke 6.3.1;

| (b) | ravni zaščite pred nevarnimi snovmi, ki jo zagotavljata kabina in filter. Zlasti se navedejo informacije, zahtevane v standardu EN 15695-1:2009 in EN 15695-2:2009/AC 2011; |
| --- | --- |

(b)

ravni zaščite pred nevarnimi snovmi, ki jo zagotavljata kabina in filter. Zlasti se navedejo informacije, zahtevane v standardu EN 15695-1:2009 in EN 15695-2:2009/AC 2011;

| (c) | izbiri in čiščenju zračnega filtra v kabini, kakor tudi o potrebnih intervalih zamenjave, da se zagotovi stalna zaščita, vključno z navodili, kako te naloge opravljati varno in brez tveganj za zdravje; |
| --- | --- |

(c)

izbiri in čiščenju zračnega filtra v kabini, kakor tudi o potrebnih intervalih zamenjave, da se zagotovi stalna zaščita, vključno z navodili, kako te naloge opravljati varno in brez tveganj za zdravje;

| (d) | ohranjanju nekontaminiranega delovnega prostora, zlasti ko se traktor uporablja skupaj z osebno zaščitno opremo; |
| --- | --- |

(d)

ohranjanju nekontaminiranega delovnega prostora, zlasti ko se traktor uporablja skupaj z osebno zaščitno opremo;

| (e) | opozorilo, da varno pršenje zahteva skladnost z oznako na nevarno snovi in navodili za nameščeni ali vlečeni pršilnik. |
| --- | --- |

(e)

opozorilo, da varno pršenje zahteva skladnost z oznako na nevarno snovi in navodili za nameščeni ali vlečeni pršilnik.

PRILOGA XXIII

Zahteve za krmilne naprave, vključno z varnostjo in zanesljivostjo nadzornih sistemov ter naprav za izklop v sili ali za avtomatični izklop

SEZNAM DODATKOV

| Številka dodatka | Naslov dodatka | Stran |
| --- | --- | --- |
| 1 | Slike | 305 |
| 2 | Kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila, ki morajo biti v skladu z določbami Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 79 | 307 |

Številka dodatka

Naslov dodatka

Stran

1

Slike

305

2

Kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila, ki morajo biti v skladu z določbami Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 79

307

1.   Splošne zahteve

| 1.1 | Krmilne naprave morajo biti lahko dostopne in ne smejo pomeniti nevarnosti za upravljavca, ki jih mora upravljati brez težav ali nevarnosti; krmilne naprave morajo biti zasnovane in nameščene ali zaščitene tako, da jih ni mogoče nenamerno vklopiti ali nenamerno sprožiti gibanja ali drugega delovanja, ki bi lahko bilo nevarno. |
| --- | --- |

1.1

Krmilne naprave morajo biti lahko dostopne in ne smejo pomeniti nevarnosti za upravljavca, ki jih mora upravljati brez težav ali nevarnosti; krmilne naprave morajo biti zasnovane in nameščene ali zaščitene tako, da jih ni mogoče nenamerno vklopiti ali nenamerno sprožiti gibanja ali drugega delovanja, ki bi lahko bilo nevarno.

| 1.2 | Krmilne naprave morajo izpolnjevati vse posebne veljavne zahteve, ki so določene v točkah 1.2.1 do 1.2.5 in se nanašajo na vgradnjo, lego, delovanje in opredelitev krmilnih naprav. Dovoljene so tudi druge rešitve, kadar proizvajalec predloži dokaze, da imajo vsaj enakovreden učinek glede na zahteve, določene v tej prilogi. |
| --- | --- |

1.2

Krmilne naprave morajo izpolnjevati vse posebne veljavne zahteve, ki so določene v točkah 1.2.1 do 1.2.5 in se nanašajo na vgradnjo, lego, delovanje in opredelitev krmilnih naprav. Dovoljene so tudi druge rešitve, kadar proizvajalec predloži dokaze, da imajo vsaj enakovreden učinek glede na zahteve, določene v tej prilogi.

| 1.2.1 | Krmilne naprave, kot so volani ali usmerjevalni vzvodi, prestavne, krmilne in druge ročice ter pedala in stikala, so izbrane, zasnovane, izdelane in nameščene tako, da so sile za aktiviranje, premiki, lege, metode upravljanja in barvno označevanje v skladu s standardom ISO 15077:2008 ter da izpolnjujejo določbe iz prilog A in C k navedenemu standardu. |
| --- | --- |

1.2.1

Krmilne naprave, kot so volani ali usmerjevalni vzvodi, prestavne, krmilne in druge ročice ter pedala in stikala, so izbrane, zasnovane, izdelane in nameščene tako, da so sile za aktiviranje, premiki, lege, metode upravljanja in barvno označevanje v skladu s standardom ISO 15077:2008 ter da izpolnjujejo določbe iz prilog A in C k navedenemu standardu.

| 1.2.2 | Ročne krmilne naprave imajo minimalni prostor v skladu z odstavkom 4.5.3 standarda ISO 4254-1:2013. Ta zahteva ne velja za krmilne naprave, ki se upravljajo s konicami prstov, kot so gumbi ali električna stikala. |
| --- | --- |

1.2.2

Ročne krmilne naprave imajo minimalni prostor v skladu z odstavkom 4.5.3 standarda ISO 4254-1:2013. Ta zahteva ne velja za krmilne naprave, ki se upravljajo s konicami prstov, kot so gumbi ali električna stikala.

| 1.2.3 | Pedala so ustrezno velika, med njimi je dovolj prostora. Pedala imajo protizdrsno površino in jih je mogoče preprosto očistiti.
  Da se voznik ne bi zmedel, imajo pedala (sklopka, zavora in pedal za plin) iste funkcije in so enako razporejena kot v motornem vozilu; izjema so vozila, opremljena s sedežem v obliki sedla in krmilom, ki izpolnjujejo zahteve standarda EN 15997:2011 za nadzor plina in ročni nadzor sklopke. |
| --- | --- |

1.2.3

Pedala so ustrezno velika, med njimi je dovolj prostora. Pedala imajo protizdrsno površino in jih je mogoče preprosto očistiti.

Da se voznik ne bi zmedel, imajo pedala (sklopka, zavora in pedal za plin) iste funkcije in so enako razporejena kot v motornem vozilu; izjema so vozila, opremljena s sedežem v obliki sedla in krmilom, ki izpolnjujejo zahteve standarda EN 15997:2011 za nadzor plina in ročni nadzor sklopke.

| 1.2.4 | Pri traktorjih brez zaprte kabine je dostop do notranjih krmilnih naprav s tal omejen; zlasti se prepreči možnost, da upravljavec notranjo krmilno napravo za zadnjo priključno gred, krmilno napravo za zadnje tritočkovno dviganje in druge pogonske krmilne naprave doseže iz območja, ki ga določajo navpične ravnine, ki potekajo po notranjem robu blatnikov (glej sliko 3). |
| --- | --- |

1.2.4

Pri traktorjih brez zaprte kabine je dostop do notranjih krmilnih naprav s tal omejen; zlasti se prepreči možnost, da upravljavec notranjo krmilno napravo za zadnjo priključno gred, krmilno napravo za zadnje tritočkovno dviganje in druge pogonske krmilne naprave doseže iz območja, ki ga določajo navpične ravnine, ki potekajo po notranjem robu blatnikov (glej sliko 3).

2.   Opredelitev krmilnih naprav

| 2.1 | Simboli za opredelitev krmilnih naprav ustrezajo simbolom iz Priloge XXVI. |
| --- | --- |

2.1

Simboli za opredelitev krmilnih naprav ustrezajo simbolom iz Priloge XXVI.

| 2.2 | Simboli, ki so drugačni od tistih, prikazanih v Prilogi XXVI, se lahko uporabljajo za druge namene, če ne obstaja nobena nevarnost zamenjave s tistimi, ki so prikazani v navedeni prilogi. |
| --- | --- |

2.2

Simboli, ki so drugačni od tistih, prikazanih v Prilogi XXVI, se lahko uporabljajo za druge namene, če ne obstaja nobena nevarnost zamenjave s tistimi, ki so prikazani v navedeni prilogi.

| 2.3 | Simboli morajo biti na krmilnih napravah ali v njihovi neposredni bližini. |
| --- | --- |

2.3

Simboli morajo biti na krmilnih napravah ali v njihovi neposredni bližini.

| 2.4 | Simboli se jasno razlikujejo od ozadja. |
| --- | --- |

2.4

Simboli se jasno razlikujejo od ozadja.

| 2.6 | Krmilne naprave so lahko označene s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI, navodila za uporabo traktorja pa vključujejo navodila za uporabo teh naprav. |
| --- | --- |

2.6

Krmilne naprave so lahko označene s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI, navodila za uporabo traktorja pa vključujejo navodila za uporabo teh naprav.

3.   Varen zagon motorja

Motorja ne sme biti mogoče zagnati, če obstaja nevarnost, da bi zagon lahko povzročil nenadzorovano gibanje traktorja ali priključka ali opreme na traktorju.

| 3.1 | Zahteva iz točke 3 se šteje za izpolnjeno, če motorja ni mogoče zagnati, razen če:
  je pedal za sklopko pritisnjen in je najmanj ena od naslednjih krmilnih naprav menjalnika v nevtralnem položaju:






  — | krmilna ročica za spreminjevalnik smeri pod obremenitvijo ali |
| --- | --- | --- |

3.1

Zahteva iz točke 3 se šteje za izpolnjeno, če motorja ni mogoče zagnati, razen če:

je pedal za sklopko pritisnjen in je najmanj ena od naslednjih krmilnih naprav menjalnika v nevtralnem položaju:

—

krmilna ročica za spreminjevalnik smeri pod obremenitvijo ali

| — | krmilna ročica za prestavljanje, ali |
| --- | --- |

—

krmilna ročica za prestavljanje, ali

| — | krmilna ročica za izbiro med skupinami prestav. |
| --- | --- |

—

krmilna ročica za izbiro med skupinami prestav.

| 3.1.1 | Poleg tega ni mogoče zagnati motorja, če je vgrajena hidrostatična naprava, ki ni v nevtralnem položaju ali je izključen tlačni dovod, ali če je vgrajen hidravlični menjalnik in se naprava za upravljanje ne vrne samodejno v nevtralni položaj. |
| --- | --- |

3.1.1

Poleg tega ni mogoče zagnati motorja, če je vgrajena hidrostatična naprava, ki ni v nevtralnem položaju ali je izključen tlačni dovod, ali če je vgrajen hidravlični menjalnik in se naprava za upravljanje ne vrne samodejno v nevtralni položaj.

| 3.2 | Možnost izvajanja zagona s tal ali z drugega mesta, ki ni vozniško mesto, se prepreči. |
| --- | --- |

3.2

Možnost izvajanja zagona s tal ali z drugega mesta, ki ni vozniško mesto, se prepreči.

4.   Krmilna naprava za izključitev motorja

Z uporabo tega upravljala se mora motor ustaviti brez vztrajnega napora z roko. Ne sme biti mogoč ponovni samodejni vžig.

Če krmilna naprava za izključitev motorja ni povezana s krmilno napravo za zaganjalnik, se mora barvno jasno razlikovati od ozadja in drugih krmilnih naprav. Če je krmilna naprava za izključitev motorja gumb, potem mora biti ta rdeče barve.

5.   Krmilna naprava za diferencialno zaporo

Če je krmilna naprava vgrajena, mora biti obvezno označena. Delovanje diferencialne zapore mora biti jasno označeno, tudi če to ni razvidno iz položaja krmilne naprave.

6.   Krmilna naprava za tritočkovno priključno drogovje

6.1   Krmilna naprava za tritočkovno priključno drogovje mora biti vgrajena tako, da neizogibno zagotavlja varno dviganje in spuščanje in/ali da so avtomatski priklopni deli za stroje, ki so pripeti, vgrajeni tako, da ni potrebna navzočnost upravljavca med traktorjem in strojem. Če je vgrajena takšna krmilna naprava, mora biti označena.

6.2   Varnostne zahteve za dviganje in spuščanje strojev so izpolnjene, če so izpolnjeni pogoji, navedeni v nadaljevanju.

6.2.1   Glavne krmilne naprave

Glavna krmilna naprava in pripadajoči prenosni mehanizmi so razporejeni ali zavarovani tako, da jih upravljavec ne more doseči, če stoji na tleh med traktorjem in nameščenim strojem, oziroma se morajo vgraditi zunanje krmilne naprave.

6.2.2   Zunanje krmilne naprave

| 6.2.2.1 | Zadnje zunanje krmilne naprave tritočkovnega priključnega drogovja, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva velja za izpolnjeno, če so krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu blatnikov, in na






  (a) | vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika; |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1

Zadnje zunanje krmilne naprave tritočkovnega priključnega drogovja, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva velja za izpolnjeno, če so krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu blatnikov, in na

(a)

vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika;

| (b) | največji višini 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

največji višini 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm.

| 6.2.2.2 | Sprednje zunanje krmilne naprave tritočkovnega priključnega drogovja se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm;
  in |
| --- | --- |

6.2.2.2

Sprednje zunanje krmilne naprave tritočkovnega priključnega drogovja se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm;

in

| 6.2.2.3 | tritočkovno priključno drogovje je mogoče upravljati s krmilnimi napravami, ki omejujejo gibanje do največ 100 mm vsakič, ko se krmilna naprava vključi. Merilne točke v tem primeru predstavljajo priklopna mesta na spodnjih dvižnih drogovih tritočkovnega priključnega drogovja;
  ali |
| --- | --- |

6.2.2.3

tritočkovno priključno drogovje je mogoče upravljati s krmilnimi napravami, ki omejujejo gibanje do največ 100 mm vsakič, ko se krmilna naprava vključi. Merilne točke v tem primeru predstavljajo priklopna mesta na spodnjih dvižnih drogovih tritočkovnega priključnega drogovja;

ali

| 6.2.2.4 | tritočkovno priključno drogovje se aktivira s krmilnimi napravami, ki delujejo na tak način, da se drogovje premika le, če upravljavec drži krmilno napravo. Ko jo spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti. |
| --- | --- |

6.2.2.4

tritočkovno priključno drogovje se aktivira s krmilnimi napravami, ki delujejo na tak način, da se drogovje premika le, če upravljavec drži krmilno napravo. Ko jo spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti.

6.2.3   Traktorji kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1

Pri traktorjih kategorij T2/C2 in T4.1/C4.1 se glavne krmilne naprave nahajajo pred navpično ravnino, ki poteka skozi referenčno točko sedeža (S), pri čemer je sedež v sredinskem položaju.

6.2.4   Dovoljene so tudi druge ureditve, kadar proizvajalec predloži dovolj dokazov, da imajo vsaj enak učinek kot zahteve, določene v točkah 6.2.1 do 6.2.3.

7.   Krmilne naprave za priključno gred

7.1   Krmilne naprave za priključno gred so konstruirane tako, da se prepreči nenamerna vključitev.

| 7.1.1 | Krmilne naprave za priključno gred so jasno označene z rumeno barvo; ne sme se jih zamenjati z drugimi krmilnimi napravami (npr. za tritočkovno priključno drogovje, hidravličnimi krmilnimi napravami). |
| --- | --- |

7.1.1

Krmilne naprave za priključno gred so jasno označene z rumeno barvo; ne sme se jih zamenjati z drugimi krmilnimi napravami (npr. za tritočkovno priključno drogovje, hidravličnimi krmilnimi napravami).

7.2   Motorja ni mogoče zagnati, če je priključna gred vklopljena.

7.3   Priključne gredi je vedno mogoče izklopiti z vozniškega mesta in tudi s povezanimi zunanjimi krmilnimi napravami. Krmilna naprava za izklop je vedno prednostna krmilna naprava.

7.4   Dodatne zahteve za zunanje krmilne naprave za priključno gred

| 7.4.1 | Krmilna naprava za vklop deluje na način, da se priključno drogovje premika le, če upravljavec drži upravljalo; ko ga spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti. To velja za vsaj prve tri sekunde po vklopu. |
| --- | --- |

7.4.1

Krmilna naprava za vklop deluje na način, da se priključno drogovje premika le, če upravljavec drži upravljalo; ko ga spusti, se mora premikanje priključnega drogovja takoj ustaviti. To velja za vsaj prve tri sekunde po vklopu.

| 7.4.2 | Po vključitvi krmilnih naprav časovni zamik do predvidenega delovanja ne sme presegati časa, potrebnega za delovanje tehničnega sistema za vklop/izklop priključne gredi. Če se ta časovni zamik preseže, se priključna gred samodejno izklopi. |
| --- | --- |

7.4.2

Po vključitvi krmilnih naprav časovni zamik do predvidenega delovanja ne sme presegati časa, potrebnega za delovanje tehničnega sistema za vklop/izklop priključne gredi. Če se ta časovni zamik preseže, se priključna gred samodejno izklopi.

| 7.4.3 | Medsebojno vplivanje zunanjih krmilnih naprav za priključno gred in krmilnih naprav za priključno gred z upravljavčevega sedeža je prepovedano. |
| --- | --- |

7.4.3

Medsebojno vplivanje zunanjih krmilnih naprav za priključno gred in krmilnih naprav za priključno gred z upravljavčevega sedeža je prepovedano.

| 7.4.4 | Zadnje zunanje krmilne naprave za priključno gred, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva se šteje izpolnjeno, če so zunanje krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu blatnikov, in na






  (a) | vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika; |
| --- | --- | --- |

7.4.4

Zadnje zunanje krmilne naprave za priključno gred, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva se šteje izpolnjeno, če so zunanje krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu blatnikov, in na

(a)

vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika;

| (b) | višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm.

| 7.4.5 | Sprednje zunanje krmilne naprave za priključno gred se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm. |
| --- | --- |

7.4.5

Sprednje zunanje krmilne naprave za priključno gred se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm.

| 7.4.6 | Zunanji rdeči ali rumeni gumb za zaustavitev priključne gredi se nahaja zunaj nevarnih območij, opredeljenih na sliki 1 in sliki 2. |
| --- | --- |

7.4.6

Zunanji rdeči ali rumeni gumb za zaustavitev priključne gredi se nahaja zunaj nevarnih območij, opredeljenih na sliki 1 in sliki 2.

| 7.4.6.1 | Zunanji rdeči ali rumeni gumb za zaustavitev priključne gredi hkrati zaustavi tritočkovno priključno drogovje, če zahteve iz točke 6.2.2.4 niso izpolnjene v skladu s točko 6.2.4. |
| --- | --- |

7.4.6.1

Zunanji rdeči ali rumeni gumb za zaustavitev priključne gredi hkrati zaustavi tritočkovno priključno drogovje, če zahteve iz točke 6.2.2.4 niso izpolnjene v skladu s točko 6.2.4.

8.   Oddaljene krmilne naprave za ventile

| 8.1 | Zadnje oddaljene krmilne naprave za ventile, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so zunanje krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu ščitnikov, in na






  (a) | vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika; |
| --- | --- | --- |

8.1

Zadnje oddaljene krmilne naprave za ventile, če so vgrajene, so razporejene tako, da jih lahko upravljavec upravlja izven zadnjega nevarnega območja (slika 1). Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so zunanje krmilne naprave zunaj območja, opredeljenega z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu ščitnikov, in na

(a)

vodoravni razdalji najmanj 550 mm od osi priključne gredi ali, če to ni tehnično izvedljivo, na zunanjem robu blatnika;

| (b) | višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm.

| 8.2 | Prednje oddaljene krmilne naprave za ventile se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm. |
| --- | --- |

8.2

Prednje oddaljene krmilne naprave za ventile se nahajajo zunaj sprednjega nevarnega območja (slika 2) in na višini največ 1 800 mm od tal ali, če to ni tehnično izvedljivo, 2 000 mm.

9.   Nadzor upravljavčeve navzočnosti

9.1   Nadzor upravljavčeve navzočnosti za ročno zavoro

Vozila kategorij T in C, razen vozil, opremljenih s sedežem v obliki sedla in krmilom, ki zahtevajo aktivno vozniško mesto, imajo slišen in viden alarm, ki opozori upravljavca, da je vozniško mesto zapustil brez vključitve ročne zavore. Ta slišen in viden alarm se sproži, ko upravljavec zapusti vozniško mesto, ročna zavora pa ni vključena. Alarm ne sme delovati manj kot 10 sekund. Alarm se izključi, ko se upravljavec zadevnem času vrne na vozniško mesto ali ko se v zadevnem času vključi ročna zavora.

| 9.1.1 | Vozila, ki zahtevajo aktivno vozniško mesto, imajo slišen in viden alarm, ki upravljavca opozori, da je zapustil vozniško mesto, vozilo pa se ne premika in ročna zavora ni vklopljena. Ta slišen in viden alarm se sproži, ko upravljavec zapusti vozniško mesto, ročna zavora pa ni vključena. Alarm ne sme delovati manj kot 10 sekund. Alarm se izključi, če se upravljavec v zadevnem času vrne na vozniško mesto ali se v zadevnem času vključi ročna zavora. |
| --- | --- |

9.1.1

Vozila, ki zahtevajo aktivno vozniško mesto, imajo slišen in viden alarm, ki upravljavca opozori, da je zapustil vozniško mesto, vozilo pa se ne premika in ročna zavora ni vklopljena. Ta slišen in viden alarm se sproži, ko upravljavec zapusti vozniško mesto, ročna zavora pa ni vključena. Alarm ne sme delovati manj kot 10 sekund. Alarm se izključi, če se upravljavec v zadevnem času vrne na vozniško mesto ali se v zadevnem času vključi ročna zavora.

9.2   Nadzor upravljavčeve navzočnosti za priključno gred

Pri vozilih kategorij T in C delovanje priključne gredi, ko se vozilo ne premika, upravljavec omogoči z namernim ukazom.

Če upravljavec zapusti vozniško mesto in je priključna gred vključena, vozilo pa se ne premika, se pogon priključne gredi samodejno zaustavi v sedmih sekundah. Samodejna zaustavitev priključne gredi nima negativnih učinkov na varnostne funkcije (npr. zaviranje). Ponovni zagon priključne gredi je mogoč le z namernim zagonom upravljavca.

10.   Sistemi samodejnega usmerjanja

Sistemi samodejnega usmerjanja za traktorje (kategorij T in C) so v skladu z zahtevami standarda ISO 10975:2009.

11.   Kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila

Kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje, kot so navedeni v Dodatku 2 in opredeljeni s Pravilnikom UN/ECE št. 79, izpolnjujejo določbe Priloge 6 k navedenemu pravilniku.

Dodatek 1

Slike

Slika 1

Zadnje nevarno območje za lego tritočkovnega priključnega drogovja, priključne gredi in oddaljene zunanje krmilne naprave za ventile (tri možne lege: A, B ali C)

Slika 2

Sprednje nevarno območje za lego tritočkovnega priključnega drogovja, priključne gredi in oddaljene zunanje krmilne naprave za ventile. Na tlorisnem prikazu je sprednje nevarno območje enakokraki trapez, katerega poševni stranici sta tritočkovna dvižna drogova; krajša osnovnica trapeza je projekcija sprednjega dela okvira traktorja, njegova daljša osnovnica pa črta, ki poteka skozi konca tritočkovnih dvižnih drogov.

Slika 3

Območje brez dostopa do notranjih krmilnih naprav za zadnjo priključno gred in zadnji tritočkovni dvižni mehanizem pri traktorju brez kabine, pri čemer je to območje določeno z navpičnimi ravninami, ki potekajo po notranjem robu blatnikov.

Image

Slika 4

Primer razporeditve zunanjih krmilnih naprav brez predpostavke izčrpnosti

Image

Dodatek 2

Kompleksni sistemi za elektronsko krmiljenje vozila, ki morajo izpolnjevati določbe Priloge 6 k Pravilniku UN/ECE št. 79

| 1. | Sistemi, ki vplivajo na funkcijo krmiljenja |
| --- | --- |

1.

Sistemi, ki vplivajo na funkcijo krmiljenja

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

PRILOGA XXIV

Zahteve za varovanje pred drugimi mehanskimi nevarnostmi

1.   Razpored in označevanje gibkih hidravličnih cevi

| 1.1 | Gibke hidravlične cevi morajo biti razporejene tako, da se prepreči mehanske in toplotne poškodbe. |
| --- | --- |

1.1

Gibke hidravlične cevi morajo biti razporejene tako, da se prepreči mehanske in toplotne poškodbe.

| 1.2 | Gibke hidravlične cevi v bližini vozniškega ali potniškega sedeža morajo biti razporejene ali zavarovane tako, da ob odpovedi ne morejo povzročiti nevarnosti za osebe. |
| --- | --- |

1.2

Gibke hidravlične cevi v bližini vozniškega ali potniškega sedeža morajo biti razporejene ali zavarovane tako, da ob odpovedi ne morejo povzročiti nevarnosti za osebe.

| 1.3 | Gibke hidravlične cevi morajo biti jasno razločne in neizbrisno označene z naslednjimi podatki:






  — | znak proizvajalca gibke cevi, |
| --- | --- | --- |

1.3

Gibke hidravlične cevi morajo biti jasno razločne in neizbrisno označene z naslednjimi podatki:

—

znak proizvajalca gibke cevi,

| — | datum proizvodnje (leto in mesec proizvodnje), |
| --- | --- |

—

datum proizvodnje (leto in mesec proizvodnje),

| — | največji dovoljeni dinamični nadtlak med delovanjem. |
| --- | --- |

—

največji dovoljeni dinamični nadtlak med delovanjem.

2.   Priklopniki kategorije R ‒ kiper priklopniki (opore pri servisiranju in vzdrževanju)

2.1   Ko mora upravljavec pod dvignjenimi deli stroja izvajati vzdrževanje ali servisiranje, se namestijo mehanske opore ali hidravlične blokirne naprave, da se prepreči nenamerno spuščanje priklopnika.

| 2.1.1 | Opore, ki niso mehanske ali hidravlične, so sprejemljive, pod pogojem, da je zagotovljena enaka ali višja raven varnosti. |
| --- | --- |

2.1.1

Opore, ki niso mehanske ali hidravlične, so sprejemljive, pod pogojem, da je zagotovljena enaka ali višja raven varnosti.

2.2   Omogočeno mora biti nadzorovanje hidravličnih blokirnih naprav in mehanskih opor zunaj nevarnih območij.

2.3   Mehanske opore in hidravlične blokirne naprave se označijo z barvo, ki je kontrastna barvi celotnega stroja, ali z varnostnimi oznakami, ki so pritrjene na ali v neposredni bližini naprave.

2.4   Ročne opore ali hidravlične naprave so označene s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI, v navodilih za uporabo se navedejo navodila za njihovo uporabo.

2.5   Mehanske opore

| 2.5.1 | Mehanske podporne naprave prenesejo obremenitev, ki je 1,5-krat večja od največje statične obremenitve. |
| --- | --- |

2.5.1

Mehanske podporne naprave prenesejo obremenitev, ki je 1,5-krat večja od največje statične obremenitve.

| 2.5.2 | Mehanske opore, ki jih je mogoče sneti, imajo na stroju poseben in jasno viden prostor za shranjevanje. |
| --- | --- |

2.5.2

Mehanske opore, ki jih je mogoče sneti, imajo na stroju poseben in jasno viden prostor za shranjevanje.

2.6   Hidravlične blokirne naprave

| 2.6.1 | Hidravlične blokirne naprave se nahajajo na hidravličnem valju ali so povezane s hidravličnimi valji s togimi ali gibkimi vodi. V tem primeru so povezave med blokirno napravo in hidravličnim valjem zasnovane tako, da prenesejo tlak, ki je vsaj štirikratnik največjega nazivnega hidravličnega tlaka. |
| --- | --- |

2.6.1

Hidravlične blokirne naprave se nahajajo na hidravličnem valju ali so povezane s hidravličnimi valji s togimi ali gibkimi vodi. V tem primeru so povezave med blokirno napravo in hidravličnim valjem zasnovane tako, da prenesejo tlak, ki je vsaj štirikratnik največjega nazivnega hidravličnega tlaka.

| 2.6.2 | Največji nazivni hidravlični tlak je naveden v navodilih za uporabo. V navodilih za uporabo se navedejo tudi pogoji za zamenjavo takih gibkih povezav. |
| --- | --- |

2.6.2

Največji nazivni hidravlični tlak je naveden v navodilih za uporabo. V navodilih za uporabo se navedejo tudi pogoji za zamenjavo takih gibkih povezav.

3.   Grobe površine in ostri robovi

Deli, pri katerih obstaja velika verjetnost, da se jih bo voznik ali potniki dotaknili med vožnjo, nimajo ostrih robov ali grobih površin, nevarnih za osebe v vozilu.

4.   Mesta mazanja

| 4.1 | Mesta mazanja so neposredno dostopna upravljavcu ali pa opremljena s togimi cevmi ali gibkimi visokotlačnimi vodi, ki omogočajo mazanje z dostopnega mesta. |
| --- | --- |

4.1

Mesta mazanja so neposredno dostopna upravljavcu ali pa opremljena s togimi cevmi ali gibkimi visokotlačnimi vodi, ki omogočajo mazanje z dostopnega mesta.

| 4.2 | Mesta mazanja so lahko označena s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI, v navodilih za uporabo se navedejo navodila za njihovo uporabo. |
| --- | --- |

4.2

Mesta mazanja so lahko označena s piktogrami v skladu s Prilogo XXVI, v navodilih za uporabo se navedejo navodila za njihovo uporabo.

PRILOGA XXV

Zahteve za varovala in varovalne naprave

1.   Vozila kategorije T in C

Za vozila kategorij T in C so opredelitve pojmov in zahteve enake tistim iz Priloge XVII za zaščito pogonskega sklopa.

2.   Vozila kategorij R in S

Za vozila kategorij R in S veljajo naslednje zahteve Priloge XVII za zaščito pogonskega sklopa:

| — | oddelek 2, Splošne zahteve; |
| --- | --- |

—

oddelek 2, Splošne zahteve;

| — | oddelek 3, Varnostne razdalje za preprečevanje stikov z nevarnimi mesti: točke 3.1 do 3.2.6; in |
| --- | --- |

—

oddelek 3, Varnostne razdalje za preprečevanje stikov z nevarnimi mesti: točke 3.1 do 3.2.6; in

| — | oddelek 4, Zahteve glede trdnosti za varovala in robove. |
| --- | --- |

—

oddelek 4, Zahteve glede trdnosti za varovala in robove.

PRILOGA XXVI

Zahteve za informacije, opozorila in oznake

1.   Simboli

| 1.1 | Simboli, ki se uporabljajo za krmilne naprave iz Priloge XXIII, in drugi znaki morajo izpolnjevati zahteve iz dela 1 standarda ISO 3767 (1998+A2:2012) in, če je ustrezno, dela 2 (:2008). |
| --- | --- |

1.1

Simboli, ki se uporabljajo za krmilne naprave iz Priloge XXIII, in drugi znaki morajo izpolnjevati zahteve iz dela 1 standarda ISO 3767 (1998+A2:2012) in, če je ustrezno, dela 2 (:2008).

| 1.2 | Poleg zahtev iz točke 1.1 velja, da vozila s simboli, ki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 60, prav tako izpolnjujejo določbe te priloge. |
| --- | --- |

1.2

Poleg zahtev iz točke 1.1 velja, da vozila s simboli, ki izpolnjujejo zahteve iz Pravilnika UN/ECE št. 60, prav tako izpolnjujejo določbe te priloge.

2.   Slikovni znaki

| 2.1 | Slikovni znaki za nevarnost morajo biti skladni z zahtevami iz standarda ISO 11684:1995. |
| --- | --- |

2.1

Slikovni znaki za nevarnost morajo biti skladni z zahtevami iz standarda ISO 11684:1995.

| 2.2 | Slikovni znaki za osebno zaščitno opremo morajo biti skladni z zahtevami iz standarda ISO 7010:2011. |
| --- | --- |

2.2

Slikovni znaki za osebno zaščitno opremo morajo biti skladni z zahtevami iz standarda ISO 7010:2011.

3.   Hidravlični priključki

| 3.1 | Hidravlični priključki so vzdržljivi, na njih pa je navedena smer pretoka, in sicer se označijo s plusom (+) za tlačno in minusom (–) za povratno stran. |
| --- | --- |

3.1

Hidravlični priključki so vzdržljivi, na njih pa je navedena smer pretoka, in sicer se označijo s plusom (+) za tlačno in minusom (–) za povratno stran.

| 3.2 | Če je vozilo opremljeno z več hidravličnimi tokokrogi, je vsak jasno označen s trajno barvno oznako ali številko. |
| --- | --- |

3.2

Če je vozilo opremljeno z več hidravličnimi tokokrogi, je vsak jasno označen s trajno barvno oznako ali številko.

4.   Točke za dviganje

Proizvajalec opredeli varne točke za dviganje in jih na vozilu jasno označi (npr. s slikovnimi znaki).

5.   Dodatni opozorilni signali v zvezi z zaviranjem

Traktorji so opremljeni z naslednjimi vidnimi opozorilnimi signali, v skladu z ustreznimi določbami glede montaže iz Priloge I (3) k Uredbi (EU) št. 167/2013:

| 5.1 | z rdečim opozorilnim signalom, ki opozarja na okvare v zavorni opremi vozila, ki preprečujejo doseganje predpisanega učinka delovnih zavor in/ali ki preprečujejo delovanje najmanj enega od dveh neodvisnih zavornih sistemov; |
| --- | --- |

5.1

z rdečim opozorilnim signalom, ki opozarja na okvare v zavorni opremi vozila, ki preprečujejo doseganje predpisanega učinka delovnih zavor in/ali ki preprečujejo delovanje najmanj enega od dveh neodvisnih zavornih sistemov;

| 5.2 | kjer je primerno, z rumenim opozorilnim signalom, ki opozarja na električno zaznano okvaro v zavorni opremi vozila, na katero pa ne opozarja rdeči opozorilni signal iz točke 5.1; |
| --- | --- |

5.2

kjer je primerno, z rumenim opozorilnim signalom, ki opozarja na električno zaznano okvaro v zavorni opremi vozila, na katero pa ne opozarja rdeči opozorilni signal iz točke 5.1;

| 5.3 | z ločenim rumenim opozorilnim signalom, ki opozarja na okvaro v elektronskem prenosu signala za zavorno opremo vlečenega vozila, pri traktorjih, opremljenih z električnim upravljalnim vodom in/ali odobrenih za vleko vozila, opremljenega z elektronskim prenosom signala; |
| --- | --- |

5.3

z ločenim rumenim opozorilnim signalom, ki opozarja na okvaro v elektronskem prenosu signala za zavorno opremo vlečenega vozila, pri traktorjih, opremljenih z električnim upravljalnim vodom in/ali odobrenih za vleko vozila, opremljenega z elektronskim prenosom signala;

| 5.4 | traktorji, opremljeni z električnim upravljalnim vodom, kadar so električno povezani z vlečenim vozilom z nameščenim električnim upravljalnim vodom, imajo lahko namesto opozorilnega signala iz točke 5.1 in spremljevalnega opozorilnega signala iz točke 5.3 ločen rdeč opozorilni signal, ki opozarja na določene okvare v zavorni opremi vlečenega vozila vedno, kadar vlečeno vozilo zagotavlja ustrezne informacije o okvari prek dela električnega upravljalnega voda, ki je namenjen prenosu podatkov. |
| --- | --- |

5.4

traktorji, opremljeni z električnim upravljalnim vodom, kadar so električno povezani z vlečenim vozilom z nameščenim električnim upravljalnim vodom, imajo lahko namesto opozorilnega signala iz točke 5.1 in spremljevalnega opozorilnega signala iz točke 5.3 ločen rdeč opozorilni signal, ki opozarja na določene okvare v zavorni opremi vlečenega vozila vedno, kadar vlečeno vozilo zagotavlja ustrezne informacije o okvari prek dela električnega upravljalnega voda, ki je namenjen prenosu podatkov.

PRILOGA XXVII

Zahteve za materiale in proizvode

1.   Posode za olje in hladilni sistemi

Posode za olje in hladilni sistemi se nahajajo na takem mestu in so izdelani, prevlečeni in/ali zatesnjeni, da se zmanjša tveganje razlitja, ki bi lahko bilo za upravljavca v primeru prevrnitve nevarno.

2.   Stopnja gorljivosti materiala v kabini

Stopnja gorljivosti materiala v kabini, kot so sedežne prevleke ter prevleke sten, tal in stropa, ne presega najvišje stopnje 150 mm/min, če je preskušena v skladu s standardom ISO 3795:1989.

PRILOGA XXVIII

Zahteve za akumulatorje

1.   Akumulatorji se nahajajo na mestu, ki omogoča primerno vzdrževanje in zamenjavo, oddaljenem od tal ali ploščadi, ter so trdno pričvrščeni na mestu in primerno izdelani in zatesnjeni, da se zmanjša možnost razlitja v primeru prevrnitve.

2.   Ohišje akumulatorja mora biti načrtovano in izdelano tako, da preprečuje izlitje elektrolita na upravljavca pri prevračanju ali prevrnitvi in onemogoča nabiranje hlapov v prostorih, kjer se zadržujejo upravljavci.

3.   Električne, neozemljene sponke akumulatorjev so zaščitene tako, da se preprečita nenameren dotik in kratek stik.

4.   Glavno stikalo akumulatorja

| 4.1 | Vozilo mora biti zasnovano in izdelano tako, da je električni tokokrog akumulatorja mogoče enostavno odklopiti s pomočjo elektronskega sistema ali temu namenjene dostopne naprave (npr. kontaktni ključ traktorja, običajno orodje ali stikalo). |
| --- | --- |

4.1

Vozilo mora biti zasnovano in izdelano tako, da je električni tokokrog akumulatorja mogoče enostavno odklopiti s pomočjo elektronskega sistema ali temu namenjene dostopne naprave (npr. kontaktni ključ traktorja, običajno orodje ali stikalo).

| 4.2 | Glavno stikalo akumulatorja mora biti enostavno dostopno in proč od nevarnih območij. |
| --- | --- |

4.2

Glavno stikalo akumulatorja mora biti enostavno dostopno in proč od nevarnih območij.

| 4.3 | Če glavno stikalo akumulatorja ni označeno s posebnim piktogramom ali nima oznake za delovanje (vklop-izklop), se namesti poseben grafični simbol, prikazan na sliki 1. |
| --- | --- |

4.3

Če glavno stikalo akumulatorja ni označeno s posebnim piktogramom ali nima oznake za delovanje (vklop-izklop), se namesti poseben grafični simbol, prikazan na sliki 1.

Slika 1

Grafična simbola za označevanje glavnega stikala akumulatorja v skladu z oznakami ISO 7000:2014

| | |
| --- | --- |

Image

Image

PRILOGA XXIX

Zahteve za zaščito pred nevarnimi snovmi

1.   Opredelitev pojmov

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1.1 | „nevarne snovi“ pomenijo vse snovi, kot so prah, para in aerosoli razen fumigantov, ki lahko nastanejo med uporabo fitofarmacevtskih sredstev in gnojil ter ki lahko za upravljavca pomenijo tveganje poškodbe. |
| --- | --- |

1.1

„nevarne snovi“ pomenijo vse snovi, kot so prah, para in aerosoli razen fumigantov, ki lahko nastanejo med uporabo fitofarmacevtskih sredstev in gnojil ter ki lahko za upravljavca pomenijo tveganje poškodbe.

| 1.2 | „fitofarmacevtska sredstva“ pomenijo vsa sredstva, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

1.2

„fitofarmacevtska sredstva“ pomenijo vsa sredstva, ki spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 1107/2009.

2.   Zahteve za kabino

Vozila kategorij T in C, ki zagotavljajo zaščito pred nevarnimi snovmi, imajo nameščeno kabino ravni 2, 3 ali 4, v skladu z opredelitvijo in zahtevami iz standarda EN 15695-1:2009 (npr. vozilo, ki zagotavlja zaščito pred fitofarmacevtskimi sredstvi, ki proizvajajo paro, ki lahko za upravljavca pomeni tveganje poškodbe, mora imeti nameščeno kabino ravni 4).

3.   Zahteve za filtre

| 3.1 | Ohišje filtrov mora biti tako veliko, da omogoča udobno vzdrževanje filtrov brez nevarnosti za upravljavca. |
| --- | --- |

3.1

Ohišje filtrov mora biti tako veliko, da omogoča udobno vzdrževanje filtrov brez nevarnosti za upravljavca.

| 3.2 | Vozila kategorij T in C, ki zagotavljajo zaščito pred nevarnimi snovmi, imajo nameščen filter, ki izpolnjuje zahteve standarda EN 15695-2:2009/AC 2011. |
| --- | --- |

3.2

Vozila kategorij T in C, ki zagotavljajo zaščito pred nevarnimi snovmi, imajo nameščen filter, ki izpolnjuje zahteve standarda EN 15695-2:2009/AC 2011.

PRILOGA XXX

Standardi učinkovitosti in ocenjevanje tehničnih služb

1.   Splošne zahteve

Tehnične službe dokažejo ustrezne sposobnosti, specifično tehnično znanje in dokazljive izkušnje na posebnih področjih svojih pooblastil, ki jih zajemajo Uredba (EU) št. 167/2013 ter delegirani in izvedbeni akti, sprejeti na podlagi navedene uredbe.

2.   Standardi, ki jih morajo tehnične službe izpolnjevati

| 2.1 | Tehnične službe različnih kategorij, navedenih v členu 59 Uredbe (EU) št. 167/2013, izpolnjujejo standarde iz Dodatka 1 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki so pomembni za dejavnosti, ki jih izvajajo. |
| --- | --- |

2.1

Tehnične službe različnih kategorij, navedenih v členu 59 Uredbe (EU) št. 167/2013, izpolnjujejo standarde iz Dodatka 1 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), ki so pomembni za dejavnosti, ki jih izvajajo.

| 2.2.1 | Sklicevanje na člen 41 Direktive 2007/46/ES v navedenem dodatku pomeni sklicevanje na člen 59 Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.2.1

Sklicevanje na člen 41 Direktive 2007/46/ES v navedenem dodatku pomeni sklicevanje na člen 59 Uredbe (EU) št. 167/2013.

| 2.2.2 | Sklicevanje na Prilogo IV k Direktivi 2007/46/ES v navedenem dodatku pomeni sklicevanje na Prilogo II k Uredbi (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

2.2.2

Sklicevanje na Prilogo IV k Direktivi 2007/46/ES v navedenem dodatku pomeni sklicevanje na Prilogo II k Uredbi (EU) št. 167/2013.

3.   Postopek za ocenjevanje tehničnih služb

| 3.1 | Skladnost tehničnih služb z zahtevami Uredbe (EU) št. 167/2013 in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, se oceni v skladu s postopkom iz Dodatka 2 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

3.1

Skladnost tehničnih služb z zahtevami Uredbe (EU) št. 167/2013 in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi navedene uredbe, se oceni v skladu s postopkom iz Dodatka 2 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES.

| 3.2 | Sklicevanja na člen 42 Direktive 2007/46/ES v Dodatku 2 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES pomenijo sklicevanja na člen 62 Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

3.2

Sklicevanja na člen 42 Direktive 2007/46/ES v Dodatku 2 Priloge V k Direktivi 2007/46/ES pomenijo sklicevanja na člen 62 Uredbe (EU) št. 167/2013.

4.   Akreditirane interne tehnične službe proizvajalca

| 4.1 | Če proizvajalec ali podizvajalec, ki deluje v njegovem imenu, izpolnjuje standarde iz oddelka 2 in prestane postopek ocenjevanja iz oddelka 2, ga lahko homologacijski organ imenuje za tehnično službo v smislu člena 60 Uredbe (EU) št. 167/2013. |
| --- | --- |

4.1

Če proizvajalec ali podizvajalec, ki deluje v njegovem imenu, izpolnjuje standarde iz oddelka 2 in prestane postopek ocenjevanja iz oddelka 2, ga lahko homologacijski organ imenuje za tehnično službo v smislu člena 60 Uredbe (EU) št. 167/2013.

| 4.2 | Vendar pa je treba, da se preprečijo morebitna nasprotja interesov, podrobno opredeliti odgovornosti proizvajalca in navesti pogoje, pod katerimi lahko proizvajalec preskušanje odda v podizvajanje. |
| --- | --- |

4.2

Vendar pa je treba, da se preprečijo morebitna nasprotja interesov, podrobno opredeliti odgovornosti proizvajalca in navesti pogoje, pod katerimi lahko proizvajalec preskušanje odda v podizvajanje.

---

(1)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

---