# Europeiska unionens L 54/2008

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 54 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 51 årgången28 februari 2008 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 54

Svensk utgåva

Lagstiftning

51 årgången28 februari 2008

---

| Innehållsförteckning | | IV   Andra rättsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 85/06/KOL av den 6 april 2006 om ändring för femtiosjätte gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 25.B: Statligt regionalstöd 2007–2013 | 1 |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 226/06/KOL av den 19 juli 2006 om kartan över stödområden och stödnivåer (Norge) | 21 |
| | * | Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 378/06/KOL av den 6 december 2006 om kartan över stödområden och stödnivåer (Island) | 28 |

Innehållsförteckning

IV   Andra rättsakter

Sida

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 85/06/KOL av den 6 april 2006 om ändring för femtiosjätte gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 25.B: Statligt regionalstöd 2007–2013

1

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 226/06/KOL av den 19 juli 2006 om kartan över stödområden och stödnivåer (Norge)

21

*

Beslut av Eftas övervakningsmyndighet nr 378/06/KOL av den 6 december 2006 om kartan över stödområden och stödnivåer (Island)

28

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

IV Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 28.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 54/1

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 85/06/KOL

av den 6 april 2006

om ändring för femtiosjätte gången av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 25.B: ”Statligt regionalstöd 2007–2013”

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b,

med beaktande av artikel 1 i del 1 av protokoll 3 till övervakningsavtalet, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet skall myndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet skall myndigheten utfärda tillkännagivanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om det avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om myndigheten anser det nödvändigt.

Myndigheten erinrar om de procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd (4) som den antog den 19 januari 1994 (5).

Den 4 mars 2006 antog Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (6).

Riktlinjerna är också av betydelse för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

En enhetlig tillämpning av bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet måste garanteras i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” i slutet av bilaga XV till EES-avtalet skall Eftas övervakningsmyndighet efter samråd med Europeiska kommissionen anta rättsakter som motsvarar dem som antagits av kommissionen för att upprätthålla lika konkurrensvillkor.

Övervakningsmyndigheten har samrått med Europeiska kommissionen.

Övervakningsmyndigheten erinrar om att den har samrått med Eftastaterna i frågan genom skrivelser av den 20 februari 2006 till Island, Norge och Liechtenstein.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd skall ändras genom att ett nytt kapitel 25.B, Statligt regionalstöd 2007–2013, införs. Det nya kapitlet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Nuvarande kapitel 25.A, Översyn av riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål för perioden efter den 1 januari 2007, skall utgå.

Artikel 3

Eftastaterna skall underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet och det nya kapitel 25.B.

Artikel 4

Europeiska kommissionen skall i enlighet med punkt d i protokoll 27 till EES-avtalet underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet och det nya kapitel 25.B.

Artikel 5

Beslutet och det bifogade nya kapitel 25.B skall offentliggöras i EES-delen i och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 6

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 6 april 2006.

För Eftas övervakningsmyndighet

Bjørn T. GRYDELAND

Ordförande

Kurt JAEGER

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1, och EES-supplement nr 32, 3.9.1994. Riktlinjerna ändrades senast den 22 mars 2006. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.

5

riktlinjerna för statligt stöd

(6)  EUT C 54 av den 4.3.2006, s. 13.

6

---

BILAGA

”25.B.   STATLIGT REGIONALSTÖD 2007–2013 (1)

25.B.1   Inledning

| (1) | Statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden inom EES kan på grundval av artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet betraktas som förenligt med EES-avtalet. Denna typ av stöd kallas statligt regionalstöd. Statligt regionalstöd består av investeringsstöd till stora företag eller, under vissa begränsade förhållanden, av driftstöd. I båda fallen riktas stödet till bestämda regioner för att utjämna regionala skillnader. Investeringsstöd till små och medelstora företag i mindre gynnade områden som överskrider de stödnivåer som är tillåtna i andra områden betraktas också som regionalstöd. |
| --- | --- |

(1)

Statligt stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden inom EES kan på grundval av artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet betraktas som förenligt med EES-avtalet. Denna typ av stöd kallas statligt regionalstöd. Statligt regionalstöd består av investeringsstöd till stora företag eller, under vissa begränsade förhållanden, av driftstöd. I båda fallen riktas stödet till bestämda regioner för att utjämna regionala skillnader. Investeringsstöd till små och medelstora företag i mindre gynnade områden som överskrider de stödnivåer som är tillåtna i andra områden betraktas också som regionalstöd.

| (2) | Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EES-länderna och EES som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har. Denna geografiska begränsning skiljer regionalstöd från andra former av branschövergripande stöd, till exempel stöd till forskning, utveckling och innovation, sysselsättning, utbildning eller miljöskydd, som främjar andra mål av gemensamt intresse enligt artikel 61.3 i EES-avtalet, även om man ibland kan ge högre stöd till de mindre gynnade områdena på grund av deras särskilda svårigheter (2). |
| --- | --- |

(2)

Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EES-länderna och EES som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har. Denna geografiska begränsning skiljer regionalstöd från andra former av branschövergripande stöd, till exempel stöd till forskning, utveckling och innovation, sysselsättning, utbildning eller miljöskydd, som främjar andra mål av gemensamt intresse enligt artikel 61.3 i EES-avtalet, även om man ibland kan ge högre stöd till de mindre gynnade områdena på grund av deras särskilda svårigheter (2).

| (3) | Statligt regionalt investeringsstöd har till syfte att stödja utvecklingen av mindre gynnade områden genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning. Sådant stöd gynnar utvidgning och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena, särskilt genom att det främjar etablering av nya företag. |
| --- | --- |

(3)

Statligt regionalt investeringsstöd har till syfte att stödja utvecklingen av mindre gynnade områden genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning. Sådant stöd gynnar utvidgning och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena, särskilt genom att det främjar etablering av nya företag.

| (4) | De kriterier som övervakningsmyndigheten tillämpar när den granskar om statligt regionalstöd är förenligt med EES-avtalet enligt artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet har kodifierats i kapitel 25 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd (3) (nedan kallade riktlinjerna), som omfattar perioden 2000-2006 (4). De särskilda reglerna för stöd till stora investeringsprojekt har kodifierats i riktlinjerna, kapitel 26.A Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (5). Den politiska och ekonomiska utvecklingen efter 1998, med bland annat utvidgningen av EES den 1 maj 2004 och den planerade anslutningen av Bulgarien och Rumänien har dock skapat ett behov av en grundlig utvärdering inför utarbetandet av de nya riktlinjer som kommer att gälla från 2007 till 2013. |
| --- | --- |

(4)

De kriterier som övervakningsmyndigheten tillämpar när den granskar om statligt regionalstöd är förenligt med EES-avtalet enligt artikel 61.3 a och 61.3 c i EES-avtalet har kodifierats i kapitel 25 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd (3) (nedan kallade riktlinjerna), som omfattar perioden 2000-2006 (4). De särskilda reglerna för stöd till stora investeringsprojekt har kodifierats i riktlinjerna, kapitel 26.A Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (5). Den politiska och ekonomiska utvecklingen efter 1998, med bland annat utvidgningen av EES den 1 maj 2004 och den planerade anslutningen av Bulgarien och Rumänien har dock skapat ett behov av en grundlig utvärdering inför utarbetandet av de nya riktlinjer som kommer att gälla från 2007 till 2013.

| (5) | Regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till de minst gynnade regionerna inom EES. De tillåtna stödtaken bör särskilt återspegla hur allvarliga de problem är som fördröjer utvecklingen i de berörda regionerna. Dessutom måste de fördelar stödet ger i form av utveckling av en mindre gynnad region uppväga den snedvridning av konkurrensen som blir följden (6). Den vikt som läggs vid fördelarna med stödet varierar sannolikt beroende på vilket undantag som tillämpas, vilket innebär att en större snedvridning av konkurrensen kan godtas när det gäller de minst gynnade regioner som omfattas av artikel 61.3 a än när det gäller de regioner som omfattas av artikel 61.3 c (7). |
| --- | --- |

(5)

Regionalstöd kan vara effektivt endast om det används sparsamt och proportionerligt och om det koncentreras till de minst gynnade regionerna inom EES. De tillåtna stödtaken bör särskilt återspegla hur allvarliga de problem är som fördröjer utvecklingen i de berörda regionerna. Dessutom måste de fördelar stödet ger i form av utveckling av en mindre gynnad region uppväga den snedvridning av konkurrensen som blir följden (6). Den vikt som läggs vid fördelarna med stödet varierar sannolikt beroende på vilket undantag som tillämpas, vilket innebär att en större snedvridning av konkurrensen kan godtas när det gäller de minst gynnade regioner som omfattas av artikel 61.3 a än när det gäller de regioner som omfattas av artikel 61.3 c (7).

| (6) | I vissa mycket begränsade, väldefinierade fall kan en region ha så allvarliga strukturproblem att regionalt investeringsstöd tillsammans med en omfattande branschövergripande stödordning inte är tillräckligt för att den regionala utvecklingen skall komma igång. Endast i sådana fall kan regionalt investeringsstöd kompletteras med regionalt driftstöd. |
| --- | --- |

(6)

I vissa mycket begränsade, väldefinierade fall kan en region ha så allvarliga strukturproblem att regionalt investeringsstöd tillsammans med en omfattande branschövergripande stödordning inte är tillräckligt för att den regionala utvecklingen skall komma igång. Endast i sådana fall kan regionalt investeringsstöd kompletteras med regionalt driftstöd.

| (7) | Det finns ett ökat antal belägg för att betydande hinder står i vägen för bildandet av nya företag inom EES, och problemet är mer akut i de mindre gynnade områdena. Övervakningsmyndigheten har därför beslutat införa ett nytt stödinstrument i dessa riktlinjer för att uppmuntra människor att starta nya småföretag i mindre gynnade regioner med hjälp av skilda stödtak för olika berörda regioner. |
| --- | --- |

(7)

Det finns ett ökat antal belägg för att betydande hinder står i vägen för bildandet av nya företag inom EES, och problemet är mer akut i de mindre gynnade områdena. Övervakningsmyndigheten har därför beslutat införa ett nytt stödinstrument i dessa riktlinjer för att uppmuntra människor att starta nya småföretag i mindre gynnade regioner med hjälp av skilda stödtak för olika berörda regioner.

25.B.2   Tillämpningsområde

| (8) | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på regionalstöd inom alla ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet och övervakningsmyndighetens behörighet. Dessutom omfattas vissa av sektorerna av särskilda regler som är anpassade till den särskilda situationen i de sektorerna och som helt eller delvis avviker från dessa riktlinjer (8).
  Regionalstöd till stålindustrin, såsom denna definieras i bilaga I, är enligt övervakningsmyndighetens väletablerade praxis inte förenligt med EES-avtalet. Oförenligt med den EES-avtalet är också stora individuella stöd inom denna sektor till små och medelstora företag i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 70/2001 (9), eller någon senare förordning, såvida stödet inte undantas genom samma förordning.
  Dessutom får regionalt investeringsstöd inte ges till syntetfiberindustrin, såsom denna definieras i bilaga II, på grund av sina särdrag. |
| --- | --- |

(8)

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer på regionalstöd inom alla ekonomiska sektorer som omfattas av EES-avtalet och övervakningsmyndighetens behörighet. Dessutom omfattas vissa av sektorerna av särskilda regler som är anpassade till den särskilda situationen i de sektorerna och som helt eller delvis avviker från dessa riktlinjer (8).

Regionalstöd till stålindustrin, såsom denna definieras i bilaga I, är enligt övervakningsmyndighetens väletablerade praxis inte förenligt med EES-avtalet. Oförenligt med den EES-avtalet är också stora individuella stöd inom denna sektor till små och medelstora företag i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 70/2001 (9), eller någon senare förordning, såvida stödet inte undantas genom samma förordning.

Dessutom får regionalt investeringsstöd inte ges till syntetfiberindustrin, såsom denna definieras i bilaga II, på grund av sina särdrag.

| (9) | Stöd till företag i svårigheter i den mening som avses i kapitel 16 i riktlinjerna (10) kan endast beviljas i enlighet med det kapitlet (11). |
| --- | --- |

(9)

Stöd till företag i svårigheter i den mening som avses i kapitel 16 i riktlinjerna (10) kan endast beviljas i enlighet med det kapitlet (11).

| (10) | I allmänhet bör regionalstöd ges enligt en sektorsövergripande stödordning som utgör en integrerad del av en regional utvecklingsstrategi med väl definierade mål. En sådan stödordning kan också göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att prioritera investeringsprojekt beroende på hur viktiga de är för den berörda regionen. Om ett Eftaland i undantagsfall planerar att ge individuellt stöd för särskilda ändamål till ett visst företag eller stöd till ett visst verksamhetsområde, skall Eftalandet visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi och att det inte är av en sådan art eller omfattning att det kommer att leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen. Om stöd som beviljas inom ramen för en stödordning förefaller vara koncentrerat till en viss sektor på ett otillbörligt sätt, kan övervakningsmyndigheten granska stödordningen enligt artikel 17 i del III av protokoll 3 om övervakningsmyndighetens uppgifter och befogenheter inom området statligt stöd (nedan kallat protokoll 3 till övervakningsavtalet). |
| --- | --- |

(10)

I allmänhet bör regionalstöd ges enligt en sektorsövergripande stödordning som utgör en integrerad del av en regional utvecklingsstrategi med väl definierade mål. En sådan stödordning kan också göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att prioritera investeringsprojekt beroende på hur viktiga de är för den berörda regionen. Om ett Eftaland i undantagsfall planerar att ge individuellt stöd för särskilda ändamål till ett visst företag eller stöd till ett visst verksamhetsområde, skall Eftalandet visa att projektet bidrar till en sammanhållen regional utvecklingsstrategi och att det inte är av en sådan art eller omfattning att det kommer att leda till en oacceptabel snedvridning av konkurrensen. Om stöd som beviljas inom ramen för en stödordning förefaller vara koncentrerat till en viss sektor på ett otillbörligt sätt, kan övervakningsmyndigheten granska stödordningen enligt artikel 17 i del III av protokoll 3 om övervakningsmyndighetens uppgifter och befogenheter inom området statligt stöd (nedan kallat protokoll 3 till övervakningsavtalet).

| (11) | Eftastaterna behöver inte anmäla statliga regionala stödordningar som uppfyller alla de villkor som fastställs i gruppundantagsförordningarna om vissa slag av övergripande statligt stöd som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV. |
| --- | --- |

(11)

Eftastaterna behöver inte anmäla statliga regionala stödordningar som uppfyller alla de villkor som fastställs i gruppundantagsförordningarna om vissa slag av övergripande statligt stöd som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV.

25.B.3   Avgränsningen av regionerna

25.B.3.1   Regionalstödsberättigad befolkningsandel 2007–2013

| (12) | Mot bakgrund av principen om regionalstödets speciella karaktär anser övervakningsmyndigheten att de stödberättigade regionerna skall representera en väsentligt mindre andel av befolkningen i Eftastaterna än de regioner som inte är berättigade till stöd. |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av principen om regionalstödets speciella karaktär anser övervakningsmyndigheten att de stödberättigade regionerna skall representera en väsentligt mindre andel av befolkningen i Eftastaterna än de regioner som inte är berättigade till stöd.

| (13) | Mot bakgrund av de allmänt spridda farhågorna för att investeringsstöd till stora företag skall snedvrida konkurrensen, anser övervakningsmyndigheten att den totala regionalstödsberättigade befolkningsandelen för 2007–2013 bör begränsas till vad som är nödvändigt för att täcka de minst gynnade regionerna och ett begränsat antal regioner som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet i det berörda Eftalandet. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av de allmänt spridda farhågorna för att investeringsstöd till stora företag skall snedvrida konkurrensen, anser övervakningsmyndigheten att den totala regionalstödsberättigade befolkningsandelen för 2007–2013 bör begränsas till vad som är nödvändigt för att täcka de minst gynnade regionerna och ett begränsat antal regioner som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet i det berörda Eftalandet.

25.B.3.2   Undantaget i artikel 61.3 a

| (14) | Av artikel 61.3 a följer att stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan anses vara förenligt med EES-avtalet. Europeiska gemenskapernas domstol understryker att användningen av orden ’onormalt’ och ’allvarlig’ i undantaget i artikel 87.3 a visar att detta endast gäller de regioner där den ekonomiska situationen är ytterst ogynnsam jämfört med gemenskapen i dess helhet
   (12). |
| --- | --- |

(14)

Av artikel 61.3 a följer att stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning kan anses vara förenligt med EES-avtalet. Europeiska gemenskapernas domstol understryker att användningen av orden ’onormalt’ och ’allvarlig’ i undantaget i artikel 87.3 a visar att detta endast gäller de regioner där den ekonomiska situationen är ytterst ogynnsam jämfört med gemenskapen i dess helhet
   (12).

| (15) | Övervakningsmyndigheten anser därför att villkoren är uppfyllda om regionen, som motsvarar en geografisk enhet på NUTS (13) II-nivå, har en bruttonationalprodukt (BNP) per invånare uttryckt i köpkraftsstandard som understiger 75 % av genomsnittet inom EES (14). Det finns dock för närvarande inte någon NUTS-II-region i Eftastaterna som uppfyller detta villkor (15). Ingen region i Eftastaterna omfattas således av undantaget i artikel 61.3 a. |
| --- | --- |

(15)

Övervakningsmyndigheten anser därför att villkoren är uppfyllda om regionen, som motsvarar en geografisk enhet på NUTS (13) II-nivå, har en bruttonationalprodukt (BNP) per invånare uttryckt i köpkraftsstandard som understiger 75 % av genomsnittet inom EES (14). Det finns dock för närvarande inte någon NUTS-II-region i Eftastaterna som uppfyller detta villkor (15). Ingen region i Eftastaterna omfattas således av undantaget i artikel 61.3 a.

25.B.3.3   Undantaget i artikel 61.3 c

| (16) | EG-domstolen har i mål 248/84 (16) uttalat sig om omfattningen av de problem som omfattas av motsvarande undantag i EG-fördraget och om referensramen för analysen på följande sätt: ”Däremot har undantaget i artikel 87.3 c en större räckvidd eftersom det tillåter utveckling av vissa regioner utan begränsning av de ekonomiska villkor som avses i artikel 87.3 a, under förutsättning att sådant stöd ’inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Denna bestämmelse ger kommissionen befogenhet att godkänna stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i de regioner i en medlemsstat som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet.” Övervakningsmyndigheten anser att detsamma gäller enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(16)

EG-domstolen har i mål 248/84 (16) uttalat sig om omfattningen av de problem som omfattas av motsvarande undantag i EG-fördraget och om referensramen för analysen på följande sätt: ”Däremot har undantaget i artikel 87.3 c en större räckvidd eftersom det tillåter utveckling av vissa regioner utan begränsning av de ekonomiska villkor som avses i artikel 87.3 a, under förutsättning att sådant stöd ’inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset’. Denna bestämmelse ger kommissionen befogenhet att godkänna stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i de regioner i en medlemsstat som är mindre gynnade i förhållande till det nationella genomsnittet.” Övervakningsmyndigheten anser att detsamma gäller enligt artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| (17) | Det regionalstöd som berörs av undantaget i artikel 61.3 c måste emellertid ligga inom ramen för en väldefinierad regionalpolitik i Eftalandet och respektera principen om geografisk koncentration. Med tanke på att stödet är avsett för regioner som är mindre missgynnade än de som berörs av artikel 61.3 a, måste såväl undantagets geografiska räckvidd som stödnivån vara strikt begränsade. Under dessa omständigheter kan i regel endast en begränsad del av ett Eftalands nationella territorium betraktas som stödberättigad. |
| --- | --- |

(17)

Det regionalstöd som berörs av undantaget i artikel 61.3 c måste emellertid ligga inom ramen för en väldefinierad regionalpolitik i Eftalandet och respektera principen om geografisk koncentration. Med tanke på att stödet är avsett för regioner som är mindre missgynnade än de som berörs av artikel 61.3 a, måste såväl undantagets geografiska räckvidd som stödnivån vara strikt begränsade. Under dessa omständigheter kan i regel endast en begränsad del av ett Eftalands nationella territorium betraktas som stödberättigad.

| (18) | För att ge de nationella myndigheterna tillräckligt stort spelrum i valet av stödberättigade regioner, utan att äventyra effektiviteten i övervakningsmyndighetens kontroll av denna typ av stöd eller Eftastaternas rätt till lika behandling, bör de regioner som är stödberättigade enligt undantaget i fråga väljas genom en tvåstegsprocess. Först fastställer övervakningsmyndigheten den regionalstödsberättigade befolkningsandelen i varje Eftaland och sedan väljs de stödberättigade regionerna. |
| --- | --- |

(18)

För att ge de nationella myndigheterna tillräckligt stort spelrum i valet av stödberättigade regioner, utan att äventyra effektiviteten i övervakningsmyndighetens kontroll av denna typ av stöd eller Eftastaternas rätt till lika behandling, bör de regioner som är stödberättigade enligt undantaget i fråga väljas genom en tvåstegsprocess. Först fastställer övervakningsmyndigheten den regionalstödsberättigade befolkningsandelen i varje Eftaland och sedan väljs de stödberättigade regionerna.

25.B.3.3.1   Fastställande av stödberättigad befolkningsandel

| (19) | Europeiska kommissionen har i sina motsvarande riktlinjer definierat den metod som skall användas för att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen i medlemsstaterna. Metoden omfattar följande steg:






  (a) | Medlemsstaterna kommer först att tilldelas en andel genom tillämpning av det gemenskapsundantag som motsvarar artikel 61.3 a (17). |
| --- | --- | --- |

(19)

Europeiska kommissionen har i sina motsvarande riktlinjer definierat den metod som skall användas för att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen i medlemsstaterna. Metoden omfattar följande steg:

(a)

Medlemsstaterna kommer först att tilldelas en andel genom tillämpning av det gemenskapsundantag som motsvarar artikel 61.3 a (17).

| (b) | EU:s medlemsstater kommer automatiskt att få en andel som motsvarar befolkningen i alla regioner som var berättigade till stöd enligt det gemenskapsundantag som motsvarar artikel 61.3 a, men som inte längre uppfyller villkoren för stödberättigande enigt den artikeln på grund av sin ekonomiska uteckling (sådana regioner kallas ”utvecklingsregioner” (18)). |
| --- | --- |

(b)

EU:s medlemsstater kommer automatiskt att få en andel som motsvarar befolkningen i alla regioner som var berättigade till stöd enligt det gemenskapsundantag som motsvarar artikel 61.3 a, men som inte längre uppfyller villkoren för stödberättigande enigt den artikeln på grund av sin ekonomiska uteckling (sådana regioner kallas ”utvecklingsregioner” (18)).

| (c) | De berörda EU-medlemsstaterna får också möjlighet att fortsätta stödja regioner med låg befolkningstäthet genom en tilldelning som bygger på befolkningen i regioner med låg befolkningstäthet som definieras som NUTS-III-regioner med färre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. |
| --- | --- |

(c)

De berörda EU-medlemsstaterna får också möjlighet att fortsätta stödja regioner med låg befolkningstäthet genom en tilldelning som bygger på befolkningen i regioner med låg befolkningstäthet som definieras som NUTS-III-regioner med färre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.

| (d) | De regionalstödsberättigade befolkningsandelar som medlemssstaterna tilldelats enligt punkterna a–c summeras sedan och dras av från den totala regionalstödsberättigade befolkningsandelen på 42 % (19) för EU-25. Återstoden fördelas sedan mellan EU-medlemsstaterna genom en fördelningsmetod som tar hänsyn till den ekonomiska situationen i sådana regioner (formeln för tilldelning av stödberättigade befolkningsandelar på grundval av fastställda regionala skillnader finns i bilaga IV till kommissionens riktlinjer). |
| --- | --- |

(d)

De regionalstödsberättigade befolkningsandelar som medlemssstaterna tilldelats enligt punkterna a–c summeras sedan och dras av från den totala regionalstödsberättigade befolkningsandelen på 42 % (19) för EU-25. Återstoden fördelas sedan mellan EU-medlemsstaterna genom en fördelningsmetod som tar hänsyn till den ekonomiska situationen i sådana regioner (formeln för tilldelning av stödberättigade befolkningsandelar på grundval av fastställda regionala skillnader finns i bilaga IV till kommissionens riktlinjer).

| (e) | Slutligen tillämpas ett säkerhetsnät för att se till att den stödberättigade befolkningsandelen inte minskar med mer än 50 % i någon EU-medlemsstat jämfört med 1998 års riktlinjer. |
| --- | --- |

(e)

Slutligen tillämpas ett säkerhetsnät för att se till att den stödberättigade befolkningsandelen inte minskar med mer än 50 % i någon EU-medlemsstat jämfört med 1998 års riktlinjer.

| (20) | Eftastaterna har vissa särdrag som måste beaktas när man fastställer den stödberättigade befolkningsandelen.






  (a) | På grund av en relativt hög BNP per capita i Eftastaterna finns det inte någon region som omfattas av undantaget i artkel 61.3 a (20); |
| --- | --- | --- |

(20)

Eftastaterna har vissa särdrag som måste beaktas när man fastställer den stödberättigade befolkningsandelen.

(a)

På grund av en relativt hög BNP per capita i Eftastaterna finns det inte någon region som omfattas av undantaget i artkel 61.3 a (20);

| (b) | Många regioner i Eftastaterna är regioner med låg befolkningstäthet. |
| --- | --- |

(b)

Många regioner i Eftastaterna är regioner med låg befolkningstäthet.

| (c) | Den metod som bygger på regionala skillnader och beskrivs i bilaga IV till kommissionens riktlinjer kan inte tillämpas på någon region utanför områdena med låg befolkningstäthet. |
| --- | --- |

(c)

Den metod som bygger på regionala skillnader och beskrivs i bilaga IV till kommissionens riktlinjer kan inte tillämpas på någon region utanför områdena med låg befolkningstäthet.

| (21) | På grund av dessa särdrag kommer övervakningsmyndigheten att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen på grundval av regioner med låg befolkningstäthet i enlighet med artikel 61.3 c.
  Norge har nio NUTS-III-regioner med låg befolkningstäthet som omfattar 29,08 % av befolkningen. Det nationella befolkningstaket för Norge är således 29,08 %.
  Island klassificeras i sin helhet som NUTS-III-region (och som NUTS-I och NUTS-II-region). Island har en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer (21). Som angavs ovan (i punkerna 16 och 17) ger undantaget i artikel 61.3 c övervakningsmyndigheten behörighet att godkänna stöd för att främja utvecklingen i de regioner i ett Eftaland som är missgynnade i förhållande till det nationella genomsnittet. Dessutom bör i regel endast en liten del av det nationella territoriet vara berättigat till stödet i fråga. Mot denna bakgrund och mot bakgrund till Islands särskilda befolkningsstruktur kommer övervakningsmyndigheten att fastställa Islands stödberättigade befolkningsandel på grundval av NUTS-IV-regioner med låg befolkningstäthet (22). 31,6 % av Islands befolkning bor i regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. Den nationella stödberättigade befolkningsandelen för Island är därmed 31,6 %.
  Liechtenstein har inte några regioner med låg befolkningstäthet och ingen region är således stödberättigad på denna grundval. |
| --- | --- |

(21)

På grund av dessa särdrag kommer övervakningsmyndigheten att fastställa den stödberättigade befolkningsandelen på grundval av regioner med låg befolkningstäthet i enlighet med artikel 61.3 c.

Norge har nio NUTS-III-regioner med låg befolkningstäthet som omfattar 29,08 % av befolkningen. Det nationella befolkningstaket för Norge är således 29,08 %.

Island klassificeras i sin helhet som NUTS-III-region (och som NUTS-I och NUTS-II-region). Island har en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer (21). Som angavs ovan (i punkerna 16 och 17) ger undantaget i artikel 61.3 c övervakningsmyndigheten behörighet att godkänna stöd för att främja utvecklingen i de regioner i ett Eftaland som är missgynnade i förhållande till det nationella genomsnittet. Dessutom bör i regel endast en liten del av det nationella territoriet vara berättigat till stödet i fråga. Mot denna bakgrund och mot bakgrund till Islands särskilda befolkningsstruktur kommer övervakningsmyndigheten att fastställa Islands stödberättigade befolkningsandel på grundval av NUTS-IV-regioner med låg befolkningstäthet (22). 31,6 % av Islands befolkning bor i regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. Den nationella stödberättigade befolkningsandelen för Island är därmed 31,6 %.

Liechtenstein har inte några regioner med låg befolkningstäthet och ingen region är således stödberättigad på denna grundval.

25.B.3.3.2   Val av stödberättigade regioner

| (22) | Urvalskriterierna för Eftastaternas val av regioner måste vara tillräckligt flexibla för att ta hänsyn till de mycket varierande situationer då det kan finnas skäl att bevilja statligt stöd, men de måste samtidigt medge insyn och garantera att det statliga stödet inte påverkar handeln och konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Övervakningsmyndigheten anser därför att Eftastaterna kan välja att ge följande regioner regionalt investeringsstöd enligt undantaget i artikel 61.3 c (23):






  (a) | Regioner med låg befolkningstäthet: dessa områden utgörs i princip av NUTS II-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 8 invånare per km2 eller, när det gäller Norge, NUTS III-regioner och, när det gäller Island (24), NUTS-IV-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per km2
   (25). Vid valet av dessa områden tillåts dock flexibilitet inom följande gränser:






  — | Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den regionalstödsberättigade befolkningsandelen. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Urvalskriterierna för Eftastaternas val av regioner måste vara tillräckligt flexibla för att ta hänsyn till de mycket varierande situationer då det kan finnas skäl att bevilja statligt stöd, men de måste samtidigt medge insyn och garantera att det statliga stödet inte påverkar handeln och konkurrensen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Övervakningsmyndigheten anser därför att Eftastaterna kan välja att ge följande regioner regionalt investeringsstöd enligt undantaget i artikel 61.3 c (23):

(a)

Regioner med låg befolkningstäthet: dessa områden utgörs i princip av NUTS II-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 8 invånare per km2 eller, när det gäller Norge, NUTS III-regioner och, när det gäller Island (24), NUTS-IV-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per km2
   (25). Vid valet av dessa områden tillåts dock flexibilitet inom följande gränser:

—

Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den regionalstödsberättigade befolkningsandelen.

| — | De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per km2. |
| --- | --- |

—

De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per km2.

| — | De måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet. |
| --- | --- |

—

De måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet.

| (b) | Regioner som utgör angränsande områden med en befolkning på minst 100 000 invånare och som ligger i NUTS II- eller NUTS III-regioner som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (båda beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat). |
| --- | --- |

(b)

Regioner som utgör angränsande områden med en befolkning på minst 100 000 invånare och som ligger i NUTS II- eller NUTS III-regioner som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (båda beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat).

| (c) | NUTS-III-regioner med en befolkning på mindre än 100 000 invånare som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (både beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat). |
| --- | --- |

(c)

NUTS-III-regioner med en befolkning på mindre än 100 000 invånare som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (både beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat).

| (d) | Öar och andra geografiskt isolerade regioner (26) som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (både beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat). |
| --- | --- |

(d)

Öar och andra geografiskt isolerade regioner (26) som har antingen en BNP per invånare som understiger genomsnittet i EES eller som har en arbetslöshetsgrad som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet (både beräknade på genomsnittet för de tre närmast föregående åren enligt uppgifter från Eurostat).

| (e) | Öar med en befolkning på färre än 5 000 invånare och andra geografiskt isolerade samhällen med en befolkning på färre än 5 000 invånare. |
| --- | --- |

(e)

Öar med en befolkning på färre än 5 000 invånare och andra geografiskt isolerade samhällen med en befolkning på färre än 5 000 invånare.

| (f) | NUTS-III-regioner eller delar av sådana som har en gemensam landgräns eller en sjögräns på närmare avstånd än 30 kilometer med ett land som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta. |
| --- | --- |

(f)

NUTS-III-regioner eller delar av sådana som har en gemensam landgräns eller en sjögräns på närmare avstånd än 30 kilometer med ett land som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta.

| (g) | I välmotiverade fall kan Eftastaterna också välja andra regioner som utgör angränsande områden med en befolkning på minst 50 000 invånare och som upplever en omfattande strukturomvandling, eller som är på kraftig tillbakagång relativt sett i förhållande till andra jämförbara regioner. Eftaländer som vill utnyttja denna möjlighet skall visa att beviljandet av regionalt investeringsstöd i den berörda regionen är motiverat med hjälp av erkända ekonomiska indikatorer och jämförelser med situationen på EES-nivå. |
| --- | --- |

(g)

I välmotiverade fall kan Eftastaterna också välja andra regioner som utgör angränsande områden med en befolkning på minst 50 000 invånare och som upplever en omfattande strukturomvandling, eller som är på kraftig tillbakagång relativt sett i förhållande till andra jämförbara regioner. Eftaländer som vill utnyttja denna möjlighet skall visa att beviljandet av regionalt investeringsstöd i den berörda regionen är motiverat med hjälp av erkända ekonomiska indikatorer och jämförelser med situationen på EES-nivå.

| (23) | För att Eftastaterna skall få bättre möjligheter att åtgärda mycket lokala regionala skillnader under NUTS-III-nivån kan de också välja andra mindre områden som inte uppfyller ovan nämnda villkor under förutsättning att dessa områden har en befolkning på minst 20 000 invånare (27). Eftaländer som vill utnyttja denna möjlighet skall visa att de föreslagna områdena relativt sett är i större behov av ekonomisk utveckling än andra områden i samma region med hjälp av erkända ekonomiska indikatorer som BNP per invånare, sysselsättningsgrad och arbetslöshetsnivå, lokal produktivitet och arbetskraftens kompetens. Övervakningsmyndigheten kommer att godkänna regionalstöd till små och medelstora företag i dessa områden, och bestämmelserna om bonus till små och medelstora företag kommer också att gälla. Eftersom konkurrensen skulle kunna snedvridas om stödet har effekter även i mer välmående omgivande regioner, kommer övervakningsmyndigheten inte att godkänna investeringsstöd till stora företag i dessa områden eller stöd till investeringar med stödberättigande kostnader som överskrider 25 miljoner euro. |
| --- | --- |

(23)

För att Eftastaterna skall få bättre möjligheter att åtgärda mycket lokala regionala skillnader under NUTS-III-nivån kan de också välja andra mindre områden som inte uppfyller ovan nämnda villkor under förutsättning att dessa områden har en befolkning på minst 20 000 invånare (27). Eftaländer som vill utnyttja denna möjlighet skall visa att de föreslagna områdena relativt sett är i större behov av ekonomisk utveckling än andra områden i samma region med hjälp av erkända ekonomiska indikatorer som BNP per invånare, sysselsättningsgrad och arbetslöshetsnivå, lokal produktivitet och arbetskraftens kompetens. Övervakningsmyndigheten kommer att godkänna regionalstöd till små och medelstora företag i dessa områden, och bestämmelserna om bonus till små och medelstora företag kommer också att gälla. Eftersom konkurrensen skulle kunna snedvridas om stödet har effekter även i mer välmående omgivande regioner, kommer övervakningsmyndigheten inte att godkänna investeringsstöd till stora företag i dessa områden eller stöd till investeringar med stödberättigande kostnader som överskrider 25 miljoner euro.

| (24) | Att Eftastaterna respekterar den för varje land tillåtna befolkningsandelen kommer att kontrolleras på grundval av den faktiska befolkningen i de berörda regionerna enligt senaste tillgängliga och erkända statistik. |
| --- | --- |

(24)

Att Eftastaterna respekterar den för varje land tillåtna befolkningsandelen kommer att kontrolleras på grundval av den faktiska befolkningen i de berörda regionerna enligt senaste tillgängliga och erkända statistik.

25.B.4   Regionalt investeringsstöd

25.B.4.1   Stödform och stödnivå

25.B.4.1.1   Stödform

| (25) | Regionalt investeringsstöd är stöd som ges till nyinvesteringar. |
| --- | --- |

(25)

Regionalt investeringsstöd är stöd som ges till nyinvesteringar.

| (26) | Med nyinvestering avses en investering i materiella och immateriella tillgångar i form av






  — | etablering av en ny anläggning, |
| --- | --- | --- |

(26)

Med nyinvestering avses en investering i materiella och immateriella tillgångar i form av

—

etablering av en ny anläggning,

| — | utvidgning av en befintlig anläggning, |
| --- | --- |

—

utvidgning av en befintlig anläggning,

| — | diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter, eller |
| --- | --- |

—

diversifiering av produktionen vid en anläggning till nya kompletterande produkter, eller

| — | en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning. |
| --- | --- |

—

en genomgripande ändring av produktionsprocessen i en befintlig anläggning.

Med materiella tillgångar avses tillgångar i form av mark, byggnader och inventarier. Om det rör sig om ett övertagande av en anläggning, bör endast kostnaderna för att köpa tillgångar från tredje man beaktas, förutsatt att transaktionen har ägt rum under marknadsvillkor.

Med immateriella tillgångar avses tillgångar som uppkommit till följd av överföring av teknik genom förvärv av patenträttigheter, licenser, know-how eller icke patentskyddad teknisk kunskap.

Ersättningsinvesteringar som inte uppfyller något av dessa villkor omfattas därmed inte av begreppet nyinvestering (28).

| (27) | Förvärv av tillgångar som direkt hänför sig till en anläggning kan också betraktas som en nyinvestering förutsatt att anläggningen i fråga har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en oberoende investerare (29). |
| --- | --- |

(27)

Förvärv av tillgångar som direkt hänför sig till en anläggning kan också betraktas som en nyinvestering förutsatt att anläggningen i fråga har lagts ned eller skulle ha lagts ned om den inte hade tagits över, och förutsatt att den köps av en oberoende investerare (29).

| (28) | Regionalt investeringsstöd beräknas antingen med utgångspunkt från de kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar som nyinvesteringen för med sig eller med hänsyn till (de beräknade) lönekostnaderna för de arbetstillfällen som direkt skapas genom nyinvesteringen (30). |
| --- | --- |

(28)

Regionalt investeringsstöd beräknas antingen med utgångspunkt från de kostnader för investeringar i materiella och immateriella tillgångar som nyinvesteringen för med sig eller med hänsyn till (de beräknade) lönekostnaderna för de arbetstillfällen som direkt skapas genom nyinvesteringen (30).

| (29) | Stödformen kan variera. Stödet kan till exempel ha formen av bidrag, lågräntelån eller räntesubventioner, statliga garantier, förvärv av aktier eller annan tillförsel av kapital på förmånliga villkor, skattelättnader eller nedsättning av sociala avgifter eller andra obligatoriska avgifter, eller tillhandahållande av mark, varor eller tjänster till förmånliga priser. |
| --- | --- |

(29)

Stödformen kan variera. Stödet kan till exempel ha formen av bidrag, lågräntelån eller räntesubventioner, statliga garantier, förvärv av aktier eller annan tillförsel av kapital på förmånliga villkor, skattelättnader eller nedsättning av sociala avgifter eller andra obligatoriska avgifter, eller tillhandahållande av mark, varor eller tjänster till förmånliga priser.

| (30) | Det är viktigt att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena. Därför får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den myndighet som ansvarar för att administrera stödordningen senare har bekräftat skriftligen (31) att projektet, efter en noggrann kontroll, i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet påbörjas (32). Alla stödordningar skall innehålla en uttrycklig hänvisning till båda villkoren (33). När det gäller stöd för särskilda ändamål måste den behöriga myndigheten ha utfärdat en avsiktsförklaring, förenad med villkoret att övervakningsmyndigheten godkänner åtgärden, om att bevilja stöd innan arbetet med projektet inleds. Om arbetet påbörjas innan de villkor som fastställs i denna punkt har uppfyllts kommer projektet inte att vara stödberättigat. |
| --- | --- |

(30)

Det är viktigt att se till att regionalstödet faktiskt har en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena. Därför får stöd ges enligt stödordningar bara om stödmottagaren har lämnat in en ansökan om stöd och den myndighet som ansvarar för att administrera stödordningen senare har bekräftat skriftligen (31) att projektet, efter en noggrann kontroll, i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet påbörjas (32). Alla stödordningar skall innehålla en uttrycklig hänvisning till båda villkoren (33). När det gäller stöd för särskilda ändamål måste den behöriga myndigheten ha utfärdat en avsiktsförklaring, förenad med villkoret att övervakningsmyndigheten godkänner åtgärden, om att bevilja stöd innan arbetet med projektet inleds. Om arbetet påbörjas innan de villkor som fastställs i denna punkt har uppfyllts kommer projektet inte att vara stödberättigat.

| (31) | När stödet beräknas på grundval av materiella eller immateriella investeringskostnader eller på grundval av anskaffningskostnader i det ärende som det hänvisas till i punkt 27, skall stödmottagaren som garanti för att investeringen är genomförbar och sund och inte överskrider de tillämpliga stödtaken bidra med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna, antingen med egna medel eller genom extern finansiering, i en form som inte innehåller något inslag av statligt stöd (34). |
| --- | --- |

(31)

När stödet beräknas på grundval av materiella eller immateriella investeringskostnader eller på grundval av anskaffningskostnader i det ärende som det hänvisas till i punkt 27, skall stödmottagaren som garanti för att investeringen är genomförbar och sund och inte överskrider de tillämpliga stödtaken bidra med minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna, antingen med egna medel eller genom extern finansiering, i en form som inte innehåller något inslag av statligt stöd (34).

| (32) | För att säkra att investeringen ger ett verkligt och varaktigt bidrag till den regionala utvecklingen skall stödet - genom utbetalningssättet eller genom de villkor som är förenade med det - göras beroende av att investeringen upprätthålls i den berörda regionen i minst fem år efter det att den slutförts (35). När stödet beräknas på grundval av lönekostnader skall tjänsterna vara tillsatta inom tre år efter det att arbetena slutförts. Varje arbetstillfälle som skapats genom investeringen skall finnas kvar i den berörda regionen under fem år från den dag då tjänsten först tillsattes. När det gäller små och medelstora företag kan Eftastaterna förkorta femårsperioderna för upprätthållande av investeringen eller bevarande av skapade arbetstillfällen till minst tre år. |
| --- | --- |

(32)

För att säkra att investeringen ger ett verkligt och varaktigt bidrag till den regionala utvecklingen skall stödet - genom utbetalningssättet eller genom de villkor som är förenade med det - göras beroende av att investeringen upprätthålls i den berörda regionen i minst fem år efter det att den slutförts (35). När stödet beräknas på grundval av lönekostnader skall tjänsterna vara tillsatta inom tre år efter det att arbetena slutförts. Varje arbetstillfälle som skapats genom investeringen skall finnas kvar i den berörda regionen under fem år från den dag då tjänsten först tillsattes. När det gäller små och medelstora företag kan Eftastaterna förkorta femårsperioderna för upprätthållande av investeringen eller bevarande av skapade arbetstillfällen till minst tre år.

| (33) | Stödets omfattning uttrycks som stödnivå i förhållande till referenskostnaderna. Stödnivån skall alltid beräknas i form av bruttobidragsekvivalenter (36). Stödnivån i bruttobidragsekvivalent är det diskonterade värdet av stödet uttryckt som en procentandel av det diskonterade värdet av de stödberättigande kostnaderna. För stöd som anmäls individuellt till övervakningsmyndigheten beräknas bruttobidragsekvivalenten vid den tidpunkt då anmälan görs. I andra fall diskonteras de stödberättigande investeringskostnaderna till det värde som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades. Stöd som betalas ut i flera omgångar skall diskonteras till det värde det hade vid den tidpunkt då det anmäldes eller beviljades. Den ränta som skall användas för nuvärdesberäkningar och för att beräkna stödbeloppet i ett mjukt lån är den gällande referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. I fall där stöd beviljas genom skattebefrielser eller skattenedsättningar på skatter som skall betalas i framtiden, så diskonteras de olika delarna av stödet på grundval av den referensränta som gäller vid de olika tidpunkter då skatteförmånerna träder i kraft. |
| --- | --- |

(33)

Stödets omfattning uttrycks som stödnivå i förhållande till referenskostnaderna. Stödnivån skall alltid beräknas i form av bruttobidragsekvivalenter (36). Stödnivån i bruttobidragsekvivalent är det diskonterade värdet av stödet uttryckt som en procentandel av det diskonterade värdet av de stödberättigande kostnaderna. För stöd som anmäls individuellt till övervakningsmyndigheten beräknas bruttobidragsekvivalenten vid den tidpunkt då anmälan görs. I andra fall diskonteras de stödberättigande investeringskostnaderna till det värde som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades. Stöd som betalas ut i flera omgångar skall diskonteras till det värde det hade vid den tidpunkt då det anmäldes eller beviljades. Den ränta som skall användas för nuvärdesberäkningar och för att beräkna stödbeloppet i ett mjukt lån är den gällande referensräntan vid den tidpunkt då lånet beviljades. I fall där stöd beviljas genom skattebefrielser eller skattenedsättningar på skatter som skall betalas i framtiden, så diskonteras de olika delarna av stödet på grundval av den referensränta som gäller vid de olika tidpunkter då skatteförmånerna träder i kraft.

25.B.4.1.2   Stödtak (högsta tillåtna stödnivå) för stöd till stora företag

| (34) | Stödnivån måste anpassas till arten och svårighetsgraden hos de regionala problem som avses. Det innebär att de tillåtna stödnivåerna redan från början är lägre i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c än i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a. |
| --- | --- |

(34)

Stödnivån måste anpassas till arten och svårighetsgraden hos de regionala problem som avses. Det innebär att de tillåtna stödnivåerna redan från början är lägre i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c än i de regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a.

| (35) | Utvidgningen av EES har lett till ökade skillnader i välstånd inom EES, vilket innebär att de berörda regionerna måste delas in i fler kategorier. Övervakningsmyndigheten har för konsekvensens skull beslutat att tillämpa samma metod som Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(35)

Utvidgningen av EES har lett till ökade skillnader i välstånd inom EES, vilket innebär att de berörda regionerna måste delas in i fler kategorier. Övervakningsmyndigheten har för konsekvensens skull beslutat att tillämpa samma metod som Europeiska gemenskapen.

| (36) | I artikel 61.3 c-regionerna får taket för regionalstöd inte överstiga 15 % bruttobidragsekvivalent. Den högsta tillåtna stödnivån minskas till 10 % bruttobidragsekvivalent för regioner med både en BNP eller en köpkraftsstandard per invånare som överstiger 100 % av genomsnittet i EES och en lägre arbetslöshetsnivå än genomsnittet i EES, mätt på NUTS-III-nivå (på grundval av genomsnitt för de senaste tre åren enligt uppgifter från Eurostat) (37). |
| --- | --- |

(36)

I artikel 61.3 c-regionerna får taket för regionalstöd inte överstiga 15 % bruttobidragsekvivalent. Den högsta tillåtna stödnivån minskas till 10 % bruttobidragsekvivalent för regioner med både en BNP eller en köpkraftsstandard per invånare som överstiger 100 % av genomsnittet i EES och en lägre arbetslöshetsnivå än genomsnittet i EES, mätt på NUTS-III-nivå (på grundval av genomsnitt för de senaste tre åren enligt uppgifter från Eurostat) (37).

| (37) | Regioner med låg befolkningstäthet (motsvarande NUTS-III-nivå eller lägre) och NUTS-III-regioner eller delar av sådana som gränsar till en region som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta är alltid berättigade till en stödnivå på 15 % bruttobidragsekvivalent. |
| --- | --- |

(37)

Regioner med låg befolkningstäthet (motsvarande NUTS-III-nivå eller lägre) och NUTS-III-regioner eller delar av sådana som gränsar till en region som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta är alltid berättigade till en stödnivå på 15 % bruttobidragsekvivalent.

25.B.4.1.3   Bonus till små och medelstora företag

| (38) | När det gäller stöd till små och medelstora företag (38) kan stödtaken i avsnitt 25.B.4.1.2 höjas med 20 % bruttobidragsekvivalent för stöd till små företag och 10 % bruttobidragsekvivalent för stöd till medelstora företag (39). |
| --- | --- |

(38)

När det gäller stöd till små och medelstora företag (38) kan stödtaken i avsnitt 25.B.4.1.2 höjas med 20 % bruttobidragsekvivalent för stöd till små företag och 10 % bruttobidragsekvivalent för stöd till medelstora företag (39).

25.B.4.2   Stödberättigande kostnader

25.B.4.2.1   Stöd beräknat på grundval av investeringskostnader

| (39) | Kostnader för mark, byggnader och inventarier (40) berättigar till stöd till nyinvesteringar. |
| --- | --- |

(39)

Kostnader för mark, byggnader och inventarier (40) berättigar till stöd till nyinvesteringar.

| (40) | För små och medelstora företag kan även kostnader för förstudier och konsultkostnader i samband med investeringen beaktas upp till en stödnivå på 50 % av de faktiska kostnaderna. |
| --- | --- |

(40)

För små och medelstora företag kan även kostnader för förstudier och konsultkostnader i samband med investeringen beaktas upp till en stödnivå på 50 % av de faktiska kostnaderna.

| (41) | Om det rör sig om ett förvärv av den typ som avses i punkt 27, skall endast kostnaderna för förvärv av tillgångar (41) av tredje man beaktas (42). Transaktionen skall ske på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(41)

Om det rör sig om ett förvärv av den typ som avses i punkt 27, skall endast kostnaderna för förvärv av tillgångar (41) av tredje man beaktas (42). Transaktionen skall ske på marknadsvillkor.

| (42) | Kostnader för förvärv av andra tillgångar än mark och förhyrda byggnader kan endast beaktas om hyresavtalet har formen av finansiell leasing och innefattar en skyldighet att förvärva tillgången efter det att hyresavtalet har löpt ut. När det gäller leasing av mark och byggnader måste hyresavtalet fortsätta gälla minst fem år efter den dag då investeringsprojektet beräknas vara slutfört för stora företag och minst tre år för små företag. |
| --- | --- |

(42)

Kostnader för förvärv av andra tillgångar än mark och förhyrda byggnader kan endast beaktas om hyresavtalet har formen av finansiell leasing och innefattar en skyldighet att förvärva tillgången efter det att hyresavtalet har löpt ut. När det gäller leasing av mark och byggnader måste hyresavtalet fortsätta gälla minst fem år efter den dag då investeringsprojektet beräknas vara slutfört för stora företag och minst tre år för små företag.

| (43) | Om det inte är fråga om små och medelstora företag och övertaganden, bör de förvärvade tillgångarna vara nya. Om det rör sig om ett övertagande, bör de tillgångar för vilkas inköp stöd beviljades redan före förvärvet dras av. |
| --- | --- |

(43)

Om det inte är fråga om små och medelstora företag och övertaganden, bör de förvärvade tillgångarna vara nya. Om det rör sig om ett övertagande, bör de tillgångar för vilkas inköp stöd beviljades redan före förvärvet dras av.

| (44) | I fråga om små och medelstora företag kan man alltid beakta hela kostnaden för investeringar i immateriella tillgångar genom tekniköverföring i form av förvärv av patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap. För stora företag är sådana kostnader stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för projektet. |
| --- | --- |

(44)

I fråga om små och medelstora företag kan man alltid beakta hela kostnaden för investeringar i immateriella tillgångar genom tekniköverföring i form av förvärv av patenträttigheter, licenser, know-how eller opatenterad teknisk kunskap. För stora företag är sådana kostnader stödberättigande endast upp till en gräns på 50 % av de sammanlagda stödberättigande investeringskostnaderna för projektet.

| (45) | Under alla omständigheter skall de stödberättigande immateriella tillgångarna omfattas av villkor som är nödvändiga för att säkra att de förblir i den region som är berättigad till regionalstöd och inte överförs till andra regioner, särskilt inte till regioner som inte är berättigade till regionalstöd. De stödberättigande immateriella tillgångarna skall därför uppfylla bland annat följande villkor:






  — | De skall uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats regionalstöd. |
| --- | --- | --- |

(45)

Under alla omständigheter skall de stödberättigande immateriella tillgångarna omfattas av villkor som är nödvändiga för att säkra att de förblir i den region som är berättigad till regionalstöd och inte överförs till andra regioner, särskilt inte till regioner som inte är berättigade till regionalstöd. De stödberättigande immateriella tillgångarna skall därför uppfylla bland annat följande villkor:

—

De skall uteslutande utnyttjas i den anläggning som beviljats regionalstöd.

| — | De skall betraktas som tillgångar som kan skrivas av. |
| --- | --- |

—

De skall betraktas som tillgångar som kan skrivas av.

| — | De skall ha förvärvats från tredje man på marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- |

—

De skall ha förvärvats från tredje man på marknadsmässiga villkor.

| — | De skall tas upp som tillgångar i företagets balansräkning och förbli i det företag som får regionalstöd under minst fem år (tre år för små och medelstora företag). |
| --- | --- |

—

De skall tas upp som tillgångar i företagets balansräkning och förbli i det företag som får regionalstöd under minst fem år (tre år för små och medelstora företag).

25.B.4.2.2   Stöd beräknat på grundval av lönekostnader

| (46) | I avsnitt 25.B.4.1.1 angavs att regionalstöd kan beräknas även på grundval av de förväntade lönekostnaderna (43) för arbetstillfällen som skapas till följd av en nyinvestering. |
| --- | --- |

(46)

I avsnitt 25.B.4.1.1 angavs att regionalstöd kan beräknas även på grundval av de förväntade lönekostnaderna (43) för arbetstillfällen som skapas till följd av en nyinvestering.

| (47) | Med skapande av sysselsättning avses en nettoökning av antalet arbetstagare (44) som är direkt anställda vid en anläggning i förhållande till genomsnittet under de föregående tolv månaderna. Från det antal arbetstillfällen som har skapats under den tolvmånadersperioden skall alltså de arbetstillfällen som eventuellt har försvunnit under samma period dras av (45). |
| --- | --- |

(47)

Med skapande av sysselsättning avses en nettoökning av antalet arbetstagare (44) som är direkt anställda vid en anläggning i förhållande till genomsnittet under de föregående tolv månaderna. Från det antal arbetstillfällen som har skapats under den tolvmånadersperioden skall alltså de arbetstillfällen som eventuellt har försvunnit under samma period dras av (45).

| (48) | Stödet skall inte överskrida en viss procentandel av lönekostnaden för en nyanställd, beräknat över en tvåårsperiod. Procentandelen motsvarar den nivå som är tillåten för investeringsstöd i det berörda området. |
| --- | --- |

(48)

Stödet skall inte överskrida en viss procentandel av lönekostnaden för en nyanställd, beräknat över en tvåårsperiod. Procentandelen motsvarar den nivå som är tillåten för investeringsstöd i det berörda området.

25.B.4.3   Stöd till stora investeringsprojekt

| (49) | Med ett stort investeringsprojekt avses i dessa riktlinjer en nyinvestering (enligt definitionen i dessa riktlinjer) med stödberättigande kostnader som överskrider 50 miljoner euro (46). För att hindra att stora investeringsprojekt på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå bestämmelserna i dessa riktlinjer, kommer ett stort investeringsprojekt att betraktas som ett enda investeringsprojekt när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara (47). |
| --- | --- |

(49)

Med ett stort investeringsprojekt avses i dessa riktlinjer en nyinvestering (enligt definitionen i dessa riktlinjer) med stödberättigande kostnader som överskrider 50 miljoner euro (46). För att hindra att stora investeringsprojekt på ett artificiellt sätt delas upp i delprojekt i syfte att kringgå bestämmelserna i dessa riktlinjer, kommer ett stort investeringsprojekt att betraktas som ett enda investeringsprojekt när nyinvesteringen görs under en treårsperiod av ett eller flera företag och består av anläggningstillgångar kombinerade så att de är ekonomiskt odelbara (47).

| (50) | Vid beräkningen av om de stödberättigande kostnaderna för stora investeringsprojekt når upp till de olika tröskelvärdena i dessa riktlinjer, är de stödberättigande kostnader som skall beaktas antingen de traditionella investeringskostnaderna eller lönekostnaderna, beroende på vilka kostnader som är högre. |
| --- | --- |

(50)

Vid beräkningen av om de stödberättigande kostnaderna för stora investeringsprojekt når upp till de olika tröskelvärdena i dessa riktlinjer, är de stödberättigande kostnader som skall beaktas antingen de traditionella investeringskostnaderna eller lönekostnaderna, beroende på vilka kostnader som är högre.

| (51) | I två på varandra följande sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, 1998 (48) och 2004 (49), sänkte övervakningsmyndigheten den högsta stödnivån för stora investeringsprojekt för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. I sin strävan efter förenkling och öppenhet har övervakningsmyndigheten beslutat att integrera bestämmelserna i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 2004 i riktlinjerna för regionalstöd för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

(51)

I två på varandra följande sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, 1998 (48) och 2004 (49), sänkte övervakningsmyndigheten den högsta stödnivån för stora investeringsprojekt för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. I sin strävan efter förenkling och öppenhet har övervakningsmyndigheten beslutat att integrera bestämmelserna i de sektorsövergripande rambestämmelserna från 2004 i riktlinjerna för regionalstöd för perioden 2007–2013.

| (52) | De sektorsövergripande rambestämmelserna från 2004 kommer därför inte att gälla stöd som beviljas eller anmäls (50) efter den 31 december 2006, och de kommer att ersättas med dessa riktlinjer (51). |
| --- | --- |

(52)

De sektorsövergripande rambestämmelserna från 2004 kommer därför inte att gälla stöd som beviljas eller anmäls (50) efter den 31 december 2006, och de kommer att ersättas med dessa riktlinjer (51).

25.B.4.3.1   Ökad insyn i och kontroll av stora investeringsprojekt

| (53) | Eftastaterna skall göra en individuell anmälan till övervakningsmyndigheten av allt stöd som ges till investeringsprojekt i enlighet med en befintlig stödordning, om det stöd som föreslagits från alla källor överstiger det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro enligt tabellen och reglerna i punkt 56 (52).
  Tröskelvärdena för anmälningar för olika regioner med de vanligast förekommande stödnivåerna enligt dessa riktlinjer sammanfattas i följande tabell.











  (EUR) |
| --- | --- |
| Stödnivå | 10 % | 15 % | 20 % | 30 % | 40 % | 50 % |
| Tröskelvärden för anmälan | 7,5 milj. | 11,25 milj. | 15,0 milj. | 22,5 milj. | 30,0 milj. | 37,5 milj. |

(53)

Eftastaterna skall göra en individuell anmälan till övervakningsmyndigheten av allt stöd som ges till investeringsprojekt i enlighet med en befintlig stödordning, om det stöd som föreslagits från alla källor överstiger det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro enligt tabellen och reglerna i punkt 56 (52).

Tröskelvärdena för anmälningar för olika regioner med de vanligast förekommande stödnivåerna enligt dessa riktlinjer sammanfattas i följande tabell.

(EUR)

Stödnivå

10 %

15 %

20 %

30 %

40 %

50 %

Tröskelvärden för anmälan

7,5 milj.

11,25 milj.

15,0 milj.

22,5 milj.

30,0 milj.

37,5 milj.

| (54) | När regionalstöd ges på grundval av befintliga stödordningar för stora investeringsprojekt som inte behöver anmälas, skall Eftastaterna inom 20 arbetsdagar räknat från den dag då den behöriga myndigheten beviljar stödet förse övervakningsmyndigheten med information på det standardformulär som fastställs i bilaga III. Övervakningsmyndigheten kommer att offentliggöra en sammanfattning av uppgifterna på sin webbplats (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid). |
| --- | --- |

(54)

När regionalstöd ges på grundval av befintliga stödordningar för stora investeringsprojekt som inte behöver anmälas, skall Eftastaterna inom 20 arbetsdagar räknat från den dag då den behöriga myndigheten beviljar stödet förse övervakningsmyndigheten med information på det standardformulär som fastställs i bilaga III. Övervakningsmyndigheten kommer att offentliggöra en sammanfattning av uppgifterna på sin webbplats (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid).

| (55) | Eftastaterna skall föra detaljerade register över allt stöd som ges till stora investeringsprojekt. Sådana register, som skall innehålla alla uppgifter som krävs för att fastställa att den högsta tillåtna stödnivån iakttagits, skall bevaras i tio år från den dag då stödet beviljas. |
| --- | --- |

(55)

Eftastaterna skall föra detaljerade register över allt stöd som ges till stora investeringsprojekt. Sådana register, som skall innehålla alla uppgifter som krävs för att fastställa att den högsta tillåtna stödnivån iakttagits, skall bevaras i tio år från den dag då stödet beviljas.

25.B.4.3.2   Regler för bedömning av stora investeringsprojekt

| (56) | Regionalt investeringsstöd till stora investeringsprojekt omfattas av ett särskilt regionalt stödtak (53) enligt följande tabell:






  Stödberättigande utgifter | Särskilt stödtak |
| --- | --- | --- |
| Upp till 50 miljoner euro | 100 % av det regionala stödtaket |
| För den del som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro | 50 % av det regionala stödtaket |
| För den del som överskrider 100 miljoner euro | 34 % av det regionala stödtaket |

(56)

Regionalt investeringsstöd till stora investeringsprojekt omfattas av ett särskilt regionalt stödtak (53) enligt följande tabell:

Stödberättigande utgifter

Särskilt stödtak

Upp till 50 miljoner euro

100 % av det regionala stödtaket

För den del som ligger mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro

50 % av det regionala stödtaket

För den del som överskrider 100 miljoner euro

34 % av det regionala stödtaket

Det tillåtna stödbeloppet för ett stort investeringsprojekt kommer alltså att beräknas enligt följande formel: högsta tillåtna stödbelopp = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), där R är det allmänna regionala stödtaket, B de stödberättigande kostnaderna mellan 50 miljoner och 100 miljoner euro, och C de eventuella stödberättigande kostnader som överstiger 100 miljoner euro. Det högsta tillåtna stödbeloppet beräknas på grundval av den officiella växelkurs som gäller den dag då stödet beviljas, eller om det är fråga om stöd som omfattas av kravet på individuell anmälan, den dag då stödet anmäls.

| (57) | När det totala stödbeloppet från alla källor överstiger 75 % av det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro, genom tillämpning av det normala stödtak som gäller för stora företag i den godkända regionalstödskartan den dag då stödet skall beviljas, och när






  (a) | stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten eller de berörda produkterna på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen, eller |
| --- | --- | --- |

(57)

När det totala stödbeloppet från alla källor överstiger 75 % av det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner euro, genom tillämpning av det normala stödtak som gäller för stora företag i den godkända regionalstödskartan den dag då stödet skall beviljas, och när

(a)

stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av den berörda produkten eller de berörda produkterna på den berörda marknaden eller de berörda marknaderna före investeringen eller kommer att ha mer än 25 % efter investeringen, eller

| b) | den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknaden, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen (54) av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES. |
| --- | --- |

b)

den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknaden, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen (54) av produkten i fråga, om inte den genomsnittliga årliga tillväxttakten i den synliga konsumtionen under de senaste fem åren legat över den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.

Övervakningsmyndigheten godkänner regionalt investeringsstöd endast sedan den, efter att ha inlett förfarandet enligt artikel 1.2 i del 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, noggrant har kontrollerat att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan avtalsslutande parter som blir följden (55).

| (58) | Den berörda produkten är i regel den produkt som omfattas av investeringsprojektet (56). Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kan den berörda produkten utgöra produkten i senare led. Den relevanta produktmarknaden omfattar den berörda produkten och de produkter som anses utgöra substitut till denna, antingen av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsområde) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar). |
| --- | --- |

(58)

Den berörda produkten är i regel den produkt som omfattas av investeringsprojektet (56). Om projektet gäller en mellanprodukt och en stor del av produktionen inte säljs på marknaden, kan den berörda produkten utgöra produkten i senare led. Den relevanta produktmarknaden omfattar den berörda produkten och de produkter som anses utgöra substitut till denna, antingen av konsumenterna (på grund av produkternas egenskaper, pris och användningsområde) eller av tillverkaren (på grund av flexibla produktionsanläggningar).

| (59) | Det är Eftastaten som skall visa att ingen av de situationer som anges i punkt 57 a och b föreligger (57). För tillämpningen av a och b kommer försäljningen och den synliga konsumtionen att fastställas på berörd nivå i Prodcom-listan (58), i regel inom EES, eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Det är Eftastaten som skall visa att ingen av de situationer som anges i punkt 57 a och b föreligger (57). För tillämpningen av a och b kommer försäljningen och den synliga konsumtionen att fastställas på berörd nivå i Prodcom-listan (58), i regel inom EES, eller, om sådan information inte finns tillgänglig eller inte är relevant, på grundval av en annan allmänt accepterad marknadssegmentering för vilken det finns lättillgängliga statistiska uppgifter.

25.B.4.4   Kumuleringsregler

| (60) | De stödtak som fastställs enligt kriterierna i avsnitt 25.B.4.1 och 25.B.4.3 gäller det totala stödbeloppet:






  — | när flera regionala stödordningar tillämpas samtidigt eller tillsammans med stöd för särskilda ändamål, och |
| --- | --- | --- |

(60)

De stödtak som fastställs enligt kriterierna i avsnitt 25.B.4.1 och 25.B.4.3 gäller det totala stödbeloppet:

—

när flera regionala stödordningar tillämpas samtidigt eller tillsammans med stöd för särskilda ändamål, och

| — | oavsett om stödet betalas med lokala, regionala eller statliga medel eller med EES-medel. |
| --- | --- |

—

oavsett om stödet betalas med lokala, regionala eller statliga medel eller med EES-medel.

| (61) | När stöd beräknat på grundval av investeringar i materiella eller immateriella tillgångar kombineras med stöd beräknat på grundval av lönekostnader, skall det stödtak som fastställts för den berörda regionen iakttas (59). |
| --- | --- |

(61)

När stöd beräknat på grundval av investeringar i materiella eller immateriella tillgångar kombineras med stöd beräknat på grundval av lönekostnader, skall det stödtak som fastställts för den berörda regionen iakttas (59).

| (62) | När kostnader som berättigar till regionalstöd helt eller delvis också berättigar till stöd för andra ändamål, skall de kostnader som är gemensamma omfattas av det fördelaktigaste taket enligt de regler som är tillämpliga. |
| --- | --- |

(62)

När kostnader som berättigar till regionalstöd helt eller delvis också berättigar till stöd för andra ändamål, skall de kostnader som är gemensamma omfattas av det fördelaktigaste taket enligt de regler som är tillämpliga.

| (63) | Om en Eftastat anser att statligt stöd enligt en stödordning får kumuleras med stöd enligt andra stödordningar, skall den i var och en av stödordningarna ange vilken metod som används för att säkra att de ovan nämnda villkoren uppfylls. |
| --- | --- |

(63)

Om en Eftastat anser att statligt stöd enligt en stödordning får kumuleras med stöd enligt andra stödordningar, skall den i var och en av stödordningarna ange vilken metod som används för att säkra att de ovan nämnda villkoren uppfylls.

| (64) | Regionalt investeringsstöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande utgifter i syfte att kringgå de högsta tillåtna stödnivåerna enligt dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(64)

Regionalt investeringsstöd får inte kumuleras med stöd av mindre betydelse avseende samma stödberättigande utgifter i syfte att kringgå de högsta tillåtna stödnivåerna enligt dessa riktlinjer.

25.B.5   Driftstöd (60)

| (65) | Regionalstöd som är avsett att minska ett företags löpande kostnader (driftstöd) är i regel förbjudet. Stöd av denna typ kan dock i undantagsfall beviljas i regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a, under förutsättning att det är motiverat på grundval av stödets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen och under förutsättning att det är proportionerligt i förhållande till de nackdelar som det är avsett att utjämna (61). Det ankommer på Eftastaten att påvisa nackdelarna och att de är betydande. Dessutom kan vissa särskilda former av driftstöd accepteras i områden med låg befolkningstäthet och i de regioner som har den lägsta befolkningstätheten. |
| --- | --- |

(65)

Regionalstöd som är avsett att minska ett företags löpande kostnader (driftstöd) är i regel förbjudet. Stöd av denna typ kan dock i undantagsfall beviljas i regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 a, under förutsättning att det är motiverat på grundval av stödets art och dess bidrag till den regionala utvecklingen och under förutsättning att det är proportionerligt i förhållande till de nackdelar som det är avsett att utjämna (61). Det ankommer på Eftastaten att påvisa nackdelarna och att de är betydande. Dessutom kan vissa särskilda former av driftstöd accepteras i områden med låg befolkningstäthet och i de regioner som har den lägsta befolkningstätheten.

| (66) | Driftstöd bör i princip endast ges för i förväg fastställda stödberättigande utgifter eller kostnader (62) och begränsas till en viss andel av dessa kostnader. |
| --- | --- |

(66)

Driftstöd bör i princip endast ges för i förväg fastställda stödberättigande utgifter eller kostnader (62) och begränsas till en viss andel av dessa kostnader.

| (67) | På grund av den speciella karaktär som kännetecknar sektorn finansiell och koncernintern verksamhet enligt definitionen i avsnitt J (koderna 65, 66 och 67) och koncernintern verksamhet som omfattas av avsnitt K (kod 74) i den europeiska NACE-klassificeringen, är det mycket osannolikt att driftstöd inom denna sektor skulle främja regional utveckling. Däremot är risken för att konkurrensen skulle snedvridas mycket stor, såsom det konstateras i kapitel 17.B i riktlinjerna (63). Övervakningsmyndigheten kommer därför inte att godkänna något driftstöd till sektorn för finansiella tjänster, eller för koncernintern verksamhet enligt dessa riktlinjer om inte sådant stöd beviljas enligt allmänna stödordningar som står öppna för alla sektorer och som har till syfte att uppväga extra transport- eller personalkostnader. Driftstöd som är avsett att främja export kommer inte heller att godkännas. |
| --- | --- |

(67)

På grund av den speciella karaktär som kännetecknar sektorn finansiell och koncernintern verksamhet enligt definitionen i avsnitt J (koderna 65, 66 och 67) och koncernintern verksamhet som omfattas av avsnitt K (kod 74) i den europeiska NACE-klassificeringen, är det mycket osannolikt att driftstöd inom denna sektor skulle främja regional utveckling. Däremot är risken för att konkurrensen skulle snedvridas mycket stor, såsom det konstateras i kapitel 17.B i riktlinjerna (63). Övervakningsmyndigheten kommer därför inte att godkänna något driftstöd till sektorn för finansiella tjänster, eller för koncernintern verksamhet enligt dessa riktlinjer om inte sådant stöd beviljas enligt allmänna stödordningar som står öppna för alla sektorer och som har till syfte att uppväga extra transport- eller personalkostnader. Driftstöd som är avsett att främja export kommer inte heller att godkännas.

| (68) | Eftersom driftstöd är avsett att övervinna förseningar och flaskhalsar i regional utveckling, utom i de fall som avses i punkterna 69 och 70, bör det alltid vara tillfälligt och minskas med tiden. Det bör avvecklas när de berörda regionerna uppnår verklig jämställdhet med de mer välmående områdena i EES (64). |
| --- | --- |

(68)

Eftersom driftstöd är avsett att övervinna förseningar och flaskhalsar i regional utveckling, utom i de fall som avses i punkterna 69 och 70, bör det alltid vara tillfälligt och minskas med tiden. Det bör avvecklas när de berörda regionerna uppnår verklig jämställdhet med de mer välmående områdena i EES (64).

| (69) | Trots vad som anges i föregående punkt får driftstöd som inte både är tillfälligt och minskas gradvis med tiden beviljas i de regioner som har den lägsta befolkningstätheten, om stödet är avsett att förebygga eller minska en pågående avfolkning av dessa regioner (65). De regioner som har den lägsta befolkningstätheten består av eller hör till regioner på NUTS-II-nivå när det gäller Norge och NUTS-IV-nivå (66) när det gäller Island med en befolkningstäthet på 8 invånare/km2 eller lägre och inbegriper angränsande mindre områden som uppfyller samma kriterium för befolkningstäthet. |
| --- | --- |

(69)

Trots vad som anges i föregående punkt får driftstöd som inte både är tillfälligt och minskas gradvis med tiden beviljas i de regioner som har den lägsta befolkningstätheten, om stödet är avsett att förebygga eller minska en pågående avfolkning av dessa regioner (65). De regioner som har den lägsta befolkningstätheten består av eller hör till regioner på NUTS-II-nivå när det gäller Norge och NUTS-IV-nivå (66) när det gäller Island med en befolkningstäthet på 8 invånare/km2 eller lägre och inbegriper angränsande mindre områden som uppfyller samma kriterium för befolkningstäthet.

| (70) | I regioner med låg befolkningstäthet kan stöd som inte både minskar gradvis och är tidsbegränsat och som delvis är avsett att uppväga merkostnader för transporter godkännas på följande villkor:






  — | Stödet får endast användas för att kompensera merkostnader för transport, och stöd till transporter enligt andra stödordningar skall beaktas. Stödet kan beräknas på grundval av typiska kostnader, men systematisk överkompensation skall undvikas. |
| --- | --- | --- |

(70)

I regioner med låg befolkningstäthet kan stöd som inte både minskar gradvis och är tidsbegränsat och som delvis är avsett att uppväga merkostnader för transporter godkännas på följande villkor:

—

Stödet får endast användas för att kompensera merkostnader för transport, och stöd till transporter enligt andra stödordningar skall beaktas. Stödet kan beräknas på grundval av typiska kostnader, men systematisk överkompensation skall undvikas.

| — | Stödet får bara gälla merkostnader för transport av varor som tillverkas i regioner med låg befolkningstäthet inom det berörda landets gränser. Stödet får inte bli exportstöd. Produkter från företag för vilka det inte finns någon alternativ lokalisering (utvinningsprodukter, vattenkraftverk osv.) är inte berättigade till transportstöd. |
| --- | --- |

—

Stödet får bara gälla merkostnader för transport av varor som tillverkas i regioner med låg befolkningstäthet inom det berörda landets gränser. Stödet får inte bli exportstöd. Produkter från företag för vilka det inte finns någon alternativ lokalisering (utvinningsprodukter, vattenkraftverk osv.) är inte berättigade till transportstöd.

| — | Stödet skall vara objektivt kvantifierbart på förhand på grundval av nyckeltalet ”stöd per ton/kilometer”, och en årlig rapport skall utarbetas på grundval av detta nyckeltal. |
| --- | --- |

—

Stödet skall vara objektivt kvantifierbart på förhand på grundval av nyckeltalet ”stöd per ton/kilometer”, och en årlig rapport skall utarbetas på grundval av detta nyckeltal.

| — | Bedömningen av merkostnaden bör grunda sig på det billigaste transportsättet och den kortaste vägen mellan platsen för produktion eller bearbetning och platserna för kommersiell avsättning då detta transportsätt används. Externa kostnader för miljön bör också beaktas. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av merkostnaden bör grunda sig på det billigaste transportsättet och den kortaste vägen mellan platsen för produktion eller bearbetning och platserna för kommersiell avsättning då detta transportsätt används. Externa kostnader för miljön bör också beaktas.

| (71) | Under alla omständigheter bör behovet av driftstöd och stödnivån regelbundet ses över för att säkra att den berörda regionen verkligen behöver stödet på lång sikt. Övervakningsmyndigheten kommer därför endast att godkänna stödordningar för driftstöd för en period som motsvarar dessa riktlinjers giltighetstid. |
| --- | --- |

(71)

Under alla omständigheter bör behovet av driftstöd och stödnivån regelbundet ses över för att säkra att den berörda regionen verkligen behöver stödet på lång sikt. Övervakningsmyndigheten kommer därför endast att godkänna stödordningar för driftstöd för en period som motsvarar dessa riktlinjers giltighetstid.

| (72) | För att kunna kontrollera hur driftstöd påverkar handeln och konkurrensen skall Eftastaterna årligen lämna en rapport i vilken de redogör för driftstödet i varje NUTS-II-region (67). Rapporten skall innehålla en specifikation av de sammanlagda kostnaderna eller det uppskattade inkomstbortfallet för var och en av de stödordningar för driftstöd som godkänts i den berörda regionen, namnen på de tio största stödmottagarna i den berörda regionen (68), stödmottagarnas verksamhetssektorer och det stödbelopp som var och en av stödmottagarna har erhållit. |
| --- | --- |

(72)

För att kunna kontrollera hur driftstöd påverkar handeln och konkurrensen skall Eftastaterna årligen lämna en rapport i vilken de redogör för driftstödet i varje NUTS-II-region (67). Rapporten skall innehålla en specifikation av de sammanlagda kostnaderna eller det uppskattade inkomstbortfallet för var och en av de stödordningar för driftstöd som godkänts i den berörda regionen, namnen på de tio största stödmottagarna i den berörda regionen (68), stödmottagarnas verksamhetssektorer och det stödbelopp som var och en av stödmottagarna har erhållit.

25.B.6   Stöd till nybildade småföretag

| (73) | Nybildade småföretag möter svårigheter i hela EES, men den ekonomiska utvecklingen i de stödberättigande regionerna förefaller bromsas av en mindre utvecklad företagaranda och framför allt av att antalet nystartade företag är ännu mindre än i genomsnitt. Det förefaller därför nödvändigt att inför en ny stödform, som kan beviljas utöver regionalt investeringsstöd, för att uppmuntra människor att starta nya företag och att stödja de tidiga utvecklingsfaserna för småföretag i stödområdena. |
| --- | --- |

(73)

Nybildade småföretag möter svårigheter i hela EES, men den ekonomiska utvecklingen i de stödberättigande regionerna förefaller bromsas av en mindre utvecklad företagaranda och framför allt av att antalet nystartade företag är ännu mindre än i genomsnitt. Det förefaller därför nödvändigt att inför en ny stödform, som kan beviljas utöver regionalt investeringsstöd, för att uppmuntra människor att starta nya företag och att stödja de tidiga utvecklingsfaserna för småföretag i stödområdena.

| (74) | För att garantera att stödet riktas effektivt bör denna typ av stöd graderas på grundval av de svårigheter som varje enskild kategori av regioner har. För att stödet inte skall medföra en oacceptabel risk för snedvridning av konkurrensen, till exempel genom att befintliga företag undanträngs, bör det åtminstone under en inledningsperiod vara strikt begränsat till små företag, stödbeloppet bör vara begränsat och stödet bör minska med tiden. |
| --- | --- |

(74)

För att garantera att stödet riktas effektivt bör denna typ av stöd graderas på grundval av de svårigheter som varje enskild kategori av regioner har. För att stödet inte skall medföra en oacceptabel risk för snedvridning av konkurrensen, till exempel genom att befintliga företag undanträngs, bör det åtminstone under en inledningsperiod vara strikt begränsat till små företag, stödbeloppet bör vara begränsat och stödet bör minska med tiden.

| (75) | Övervakningsmyndigheten kommer således att godkänna stödordningar som ger stöd på upp till 1 miljon euro per företag (69) till små företag som är verksamma i regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c. De årliga stödbeloppen till nybildade småföretag får inte överskrida 33 % av de nämnda sammanlagda stödbeloppen per företag. |
| --- | --- |

(75)

Övervakningsmyndigheten kommer således att godkänna stödordningar som ger stöd på upp till 1 miljon euro per företag (69) till små företag som är verksamma i regioner som omfattas av undantaget i artikel 61.3 c. De årliga stödbeloppen till nybildade småföretag får inte överskrida 33 % av de nämnda sammanlagda stödbeloppen per företag.

| (76) | Stödberättigande utgifter är rättegångskostnader, kostnader för rådgivningstjänster, kostnader för konsulttjänster och administrationskostnader som har ett direkt samband med bildandet av ett företag, samt följande kostnader om de faktiskt uppkommer inom de fem första åren efter det att företaget bildats (70):






  — | Ränta på främmande kapital och en utdelning på använt eget kapital som inte överstiger referensräntan. |
| --- | --- | --- |

(76)

Stödberättigande utgifter är rättegångskostnader, kostnader för rådgivningstjänster, kostnader för konsulttjänster och administrationskostnader som har ett direkt samband med bildandet av ett företag, samt följande kostnader om de faktiskt uppkommer inom de fem första åren efter det att företaget bildats (70):

—

Ränta på främmande kapital och en utdelning på använt eget kapital som inte överstiger referensräntan.

| — | Avgifter för hyra av produktionsanläggningar och produktionsutrustning. |
| --- | --- |

—

Avgifter för hyra av produktionsanläggningar och produktionsutrustning.

| — | Energi, vatten, värme, skatter (andra skatter än mervärdesskatt och bolagsskatt på företagsinkomster) och administrativa avgifter. |
| --- | --- |

—

Energi, vatten, värme, skatter (andra skatter än mervärdesskatt och bolagsskatt på företagsinkomster) och administrativa avgifter.

| — | Avskrivningar, avgifter för leasing av produktionsanläggningar och produktionsutrustning samt lönekostnader inklusive obligatoriska socialavgifter kan också tas med förutsatt att ingen annan form av stöd beviljats för de underliggande investeringarna eller sysselsättningsskapande åtgärderna och rekryteringsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Avskrivningar, avgifter för leasing av produktionsanläggningar och produktionsutrustning samt lönekostnader inklusive obligatoriska socialavgifter kan också tas med förutsatt att ingen annan form av stöd beviljats för de underliggande investeringarna eller sysselsättningsskapande åtgärderna och rekryteringsåtgärderna.

| (77) | Stödnivån får inte överstiga 25 % av de stödberättigande utgifterna under de tre första åren efter det att företaget bildats, och 15 % under de två åren därefter. |
| --- | --- |

(77)

Stödnivån får inte överstiga 25 % av de stödberättigande utgifterna under de tre första åren efter det att företaget bildats, och 15 % under de två åren därefter.

| (78) | Dessa stödnivåer höjs med 5 % i regioner som har en befolkningstäthet på färre än 12,5 invånare/km2 och på små öar med en befolkning på mindre än 5 000 och andra samhällen av samma storlek som lider av liknande isolering. |
| --- | --- |

(78)

Dessa stödnivåer höjs med 5 % i regioner som har en befolkningstäthet på färre än 12,5 invånare/km2 och på små öar med en befolkning på mindre än 5 000 och andra samhällen av samma storlek som lider av liknande isolering.

| (79) | Eftastaten i fråga skall införa det system som är nödvändigt för att garantera att gränsen för högsta tillåtna stödbelopp och stödnivå inom den berörda sektorn i förhållande till de stödberättigande kostnaderna inte överskrids. Det stöd som avses i detta kapitel skall i synnerhet inte kumuleras med annat statligt stöd (inte heller med stöd av mindre betydelse) i syfte att kringgå de föreskrivna högsta stödnivåerna eller stödbeloppen. |
| --- | --- |

(79)

Eftastaten i fråga skall införa det system som är nödvändigt för att garantera att gränsen för högsta tillåtna stödbelopp och stödnivå inom den berörda sektorn i förhållande till de stödberättigande kostnaderna inte överskrids. Det stöd som avses i detta kapitel skall i synnerhet inte kumuleras med annat statligt stöd (inte heller med stöd av mindre betydelse) i syfte att kringgå de föreskrivna högsta stödnivåerna eller stödbeloppen.

| (80) | Beviljandet av stöd som enbart är avsett för nybildade småföretag kan förleda befintliga småföretag att upphöra med sin verksamhet och inleda den på nytt för att få denna typ av stöd. Eftastaterna bör vara medvetna om denna risk och de bör utforma stödordningarna på ett sådant sätt att detta problem kan undvikas, till exempel genom att sätta gränser för ansökningar från ägare till nyligen nedlagda företag. |
| --- | --- |

(80)

Beviljandet av stöd som enbart är avsett för nybildade småföretag kan förleda befintliga småföretag att upphöra med sin verksamhet och inleda den på nytt för att få denna typ av stöd. Eftastaterna bör vara medvetna om denna risk och de bör utforma stödordningarna på ett sådant sätt att detta problem kan undvikas, till exempel genom att sätta gränser för ansökningar från ägare till nyligen nedlagda företag.

25.B.7   Regionalstödskartor och fastställande av förenlighet

| (81) | En Eftastats regionalstödskarta består av de regioner som är berättigade till regionalstöd enligt undantagen och av de regioner som omfattas av de stödtak som gäller för nyinvesteringar (71) i varje enskild region. Genom regionalstödskartan fastställs också vilka regioner som har rätt att bevilja företagarstöd. Stödordningar för driftstöd omfattas inte av regionalstödskartorna och bedöms från fall till fall på grundval av en anmälan från den berörda Eftastaten enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. |
| --- | --- |

(81)

En Eftastats regionalstödskarta består av de regioner som är berättigade till regionalstöd enligt undantagen och av de regioner som omfattas av de stödtak som gäller för nyinvesteringar (71) i varje enskild region. Genom regionalstödskartan fastställs också vilka regioner som har rätt att bevilja företagarstöd. Stödordningar för driftstöd omfattas inte av regionalstödskartorna och bedöms från fall till fall på grundval av en anmälan från den berörda Eftastaten enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet.

| (82) | EG-domstolen har slagit fast att de beslut genom vilka kommissionen antar regionalstödskartan för varje medlemsstat bör betraktas som en integrerad del av riktlinjerna för regionalstöd och vara bindande endast på villkor att de har godkänts av EU:s medlemsstater (72). Övervakningsmyndigheten anser att detsamma gäller dess beslut. |
| --- | --- |

(82)

EG-domstolen har slagit fast att de beslut genom vilka kommissionen antar regionalstödskartan för varje medlemsstat bör betraktas som en integrerad del av riktlinjerna för regionalstöd och vara bindande endast på villkor att de har godkänts av EU:s medlemsstater (72). Övervakningsmyndigheten anser att detsamma gäller dess beslut.

| (83) | Dessutom bör man komma ihåg att regionalstödskartorna också anger tillämpningsområdet för alla gruppundantag som undantar regionalstöd från anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, oavsett om sådant stöd beviljas på grundval av förordning (EG) nr 70/2001 (73) eller på grundval av ett eventuellt framtida undantag för andra former av regionalstöd. |
| --- | --- |

(83)

Dessutom bör man komma ihåg att regionalstödskartorna också anger tillämpningsområdet för alla gruppundantag som undantar regionalstöd från anmälningsskyldigheten enligt artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, oavsett om sådant stöd beviljas på grundval av förordning (EG) nr 70/2001 (73) eller på grundval av ett eventuellt framtida undantag för andra former av regionalstöd.

| (84) | Enligt dessa riktlinjer kommer regionalstödskartan, beroende på den socioekonomiska situationen i Eftastaterna, att omfatta regioner som medlemsstaterna utser som berättigade till regionalstöd i enlighet med artikel 61.3 c upp till den gräns för stödberättigande befolkningsandel som fastställts i enlighet med avsnitt 25.B.3.3.1. |
| --- | --- |

(84)

Enligt dessa riktlinjer kommer regionalstödskartan, beroende på den socioekonomiska situationen i Eftastaterna, att omfatta regioner som medlemsstaterna utser som berättigade till regionalstöd i enlighet med artikel 61.3 c upp till den gräns för stödberättigande befolkningsandel som fastställts i enlighet med avsnitt 25.B.3.3.1.

| (85) | Under förutsättning att Eftastaterna iakttar de villkor som fastställs i dessa riktlinjer är det Eftastaterna själva som beslutar om de alls vill bevilja regionalt investeringsstöd och upp till vilken nivå. Därför bör varje Eftastat, så snart som möjligt efter det att dessa riktlinjer antagits, i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, till övervakningsmyndigheten anmäla en regionalstödskarta som omfattar hela Eftastatens territorium. |
| --- | --- |

(85)

Under förutsättning att Eftastaterna iakttar de villkor som fastställs i dessa riktlinjer är det Eftastaterna själva som beslutar om de alls vill bevilja regionalt investeringsstöd och upp till vilken nivå. Därför bör varje Eftastat, så snart som möjligt efter det att dessa riktlinjer antagits, i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, till övervakningsmyndigheten anmäla en regionalstödskarta som omfattar hela Eftastatens territorium.

| (86) | Övervakningsmyndigheten kommer att granska anmälningarna i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. När övervakningsmyndigheten har slutfört sin granskning kommer den att offentliggöra de godkända regionalstödskartorna i EES-delen i och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. Kartorna kommer att träda i kraft den 1 januari 2007, eller den dag då de offentliggörs om denna infaller senare, och de kommer att betraktas som en integrerad del av de gällande riktlinjerna. |
| --- | --- |

(86)

Övervakningsmyndigheten kommer att granska anmälningarna i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. När övervakningsmyndigheten har slutfört sin granskning kommer den att offentliggöra de godkända regionalstödskartorna i EES-delen i och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning. Kartorna kommer att träda i kraft den 1 januari 2007, eller den dag då de offentliggörs om denna infaller senare, och de kommer att betraktas som en integrerad del av de gällande riktlinjerna.

| (87) | I anmälan skall tydligt anges vilka regioner som föreslås bli stödberättigade enligt artikel 61.3 c och vilka stödnivåer som planeras för stora företag med hänsyn till anpassningar av taket för regionalstöd till stora investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(87)

I anmälan skall tydligt anges vilka regioner som föreslås bli stödberättigade enligt artikel 61.3 c och vilka stödnivåer som planeras för stora företag med hänsyn till anpassningar av taket för regionalstöd till stora investeringsprojekt.

| (88) | Eftastaterna bör lämna detaljerade uppgifter om urvalet av artikel 61.3 c-regioner som inte är utvecklingsregioner, regioner med låg befolkningstäthet eller gränsregioner, bland annat en noggrann avgränsning av de berörda regionerna, befolkningsdata, uppgifter om BNP och arbetslöshetsnivå samt alla andra relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

(88)

Eftastaterna bör lämna detaljerade uppgifter om urvalet av artikel 61.3 c-regioner som inte är utvecklingsregioner, regioner med låg befolkningstäthet eller gränsregioner, bland annat en noggrann avgränsning av de berörda regionerna, befolkningsdata, uppgifter om BNP och arbetslöshetsnivå samt alla andra relevanta uppgifter.

| (89) | För att garantera kontinuitet, vilket är avgörande för regional utveckling på lång sikt, bör den förteckning över regioner som Eftastaterna anmält i princip gälla under hela perioden 2007–2013. Förteckningarna kan dock komma att bli föremål för en halvtidsöversyn 2010 (74). En Eftastat som vill ändra förteckningen över regioner som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 c eller de tillämpliga stödnivåerna måste anmäla detta till övervakningsmyndigheten senast före den 1 april 2010. En sådan ändring av region får inte omfatta mer än 50 % av den befolkningsandel som har godkänts för Eftastaten i fråga enligt artikel 61.3 c. Regioner som inte längre kommer att vara berättigade till regionalstöd till följd av halvtidsöversynen kommer inte att vara berättigade till någon form av övergångsstöd. Eftastaterna kan när som helst begära hos övervakningsmyndigheten att få lägga till ytterligare regioner till förteckningen tills den godkända befolkningsandelen är uppnådd. |
| --- | --- |

(89)

För att garantera kontinuitet, vilket är avgörande för regional utveckling på lång sikt, bör den förteckning över regioner som Eftastaterna anmält i princip gälla under hela perioden 2007–2013. Förteckningarna kan dock komma att bli föremål för en halvtidsöversyn 2010 (74). En Eftastat som vill ändra förteckningen över regioner som är berättigade till stöd enligt artikel 61.3 c eller de tillämpliga stödnivåerna måste anmäla detta till övervakningsmyndigheten senast före den 1 april 2010. En sådan ändring av region får inte omfatta mer än 50 % av den befolkningsandel som har godkänts för Eftastaten i fråga enligt artikel 61.3 c. Regioner som inte längre kommer att vara berättigade till regionalstöd till följd av halvtidsöversynen kommer inte att vara berättigade till någon form av övergångsstöd. Eftastaterna kan när som helst begära hos övervakningsmyndigheten att få lägga till ytterligare regioner till förteckningen tills den godkända befolkningsandelen är uppnådd.

25.B.8   Ikraftträdande, genomförande, insyn och översyn

| (90) | Övervakningsmyndigheten har för avsikt att tillämpa dessa riktlinjer på allt regionalstöd som beviljas efter den 31 december 2006. Regionalstöd som beviljas före 2007 kommer att bedömas i enlighet med 1999 års riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål. |
| --- | --- |

(90)

Övervakningsmyndigheten har för avsikt att tillämpa dessa riktlinjer på allt regionalstöd som beviljas efter den 31 december 2006. Regionalstöd som beviljas före 2007 kommer att bedömas i enlighet med 1999 års riktlinjer för statligt stöd till regionala ändamål.

| (91) | Eftersom regionala stödordningar måste överensstämma med regionalstödskartan kan anmälningar av sådana ordningar eller av stöd för särskilda ändamål som skall beviljas efter den 31 december 2006 i regel inte anses fullständiga innan regionalstödskartan för den berörda Eftastaten har godkänts i enlighet med det förfarande som anges i avsnitt 25.B.7. Därför kommer övervakningsmyndigheten i regel inte att undersöka anmälningar av regionalstödsordningar som skall börja gälla efter den 31 december 2006, eller stöd för särskilda ändamål som skall beviljas efter det datumet, förrän regionalstödskartan för den berörda Eftastaten har antagits (75). Detsamma gäller för stödordningar till förmån för nybildade småföretag som omfattas av avsnitt 25.B.6 i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(91)

Eftersom regionala stödordningar måste överensstämma med regionalstödskartan kan anmälningar av sådana ordningar eller av stöd för särskilda ändamål som skall beviljas efter den 31 december 2006 i regel inte anses fullständiga innan regionalstödskartan för den berörda Eftastaten har godkänts i enlighet med det förfarande som anges i avsnitt 25.B.7. Därför kommer övervakningsmyndigheten i regel inte att undersöka anmälningar av regionalstödsordningar som skall börja gälla efter den 31 december 2006, eller stöd för särskilda ändamål som skall beviljas efter det datumet, förrän regionalstödskartan för den berörda Eftastaten har antagits (75). Detsamma gäller för stödordningar till förmån för nybildade småföretag som omfattas av avsnitt 25.B.6 i dessa riktlinjer.

| (92) | Genomförandet av dessa riktlinjer kommer enligt övervakningsmyndighetens uppfattning att leda till stora förändringar av reglerna för regionalstöd överallt i Eftastaterna. Dessutom är det nödvändigt att kontrollera att alla regionala stödordningar fortfarande är berättigade och effektiva. Detta gäller både stödordningar för investeringsstöd och stödordningar för driftstöd. Av dessa skäl kommer övervakningsmyndigheten att föreslå Eftastaterna följande lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:






  — | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.2 i förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 364/2004 (som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42)), eller av artikel 11.2 i förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV 1 g till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 83/2003 av den 20 juni 2003 (EUT L 257, s. 39, 9.10.2003, EES-supplement nr 51, s. 250)), skall Eftastaterna tidsbegränsa tillämpningen av alla gällande regionala stödordningar som beviljas senast den 31 december 2006. |
| --- | --- | --- |

(92)

Genomförandet av dessa riktlinjer kommer enligt övervakningsmyndighetens uppfattning att leda till stora förändringar av reglerna för regionalstöd överallt i Eftastaterna. Dessutom är det nödvändigt att kontrollera att alla regionala stödordningar fortfarande är berättigade och effektiva. Detta gäller både stödordningar för investeringsstöd och stödordningar för driftstöd. Av dessa skäl kommer övervakningsmyndigheten att föreslå Eftastaterna följande lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 1.1 i del I av protokoll 3 till övervakningsavtalet:

—

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10.2 i förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 364/2004 (som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42)), eller av artikel 11.2 i förordning (EG) nr 2204/2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV 1 g till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 83/2003 av den 20 juni 2003 (EUT L 257, s. 39, 9.10.2003, EES-supplement nr 51, s. 250)), skall Eftastaterna tidsbegränsa tillämpningen av alla gällande regionala stödordningar som beviljas senast den 31 december 2006.

| — | När miljöstödsordningar gör det möjligt att bevilja regionalt investeringsstöd för miljöinvesteringar enligt fotnot 31 i kapitel 15 i riktlinjerna (76) skall Eftastaterna ändra de relevanta stödordningarna för att säkerställa att stöd kan beviljas först efter den 31 december 2006 om det är förenligt med den nya regionala stödkarta som gäller den dag stödet beviljas. |
| --- | --- |

—

När miljöstödsordningar gör det möjligt att bevilja regionalt investeringsstöd för miljöinvesteringar enligt fotnot 31 i kapitel 15 i riktlinjerna (76) skall Eftastaterna ändra de relevanta stödordningarna för att säkerställa att stöd kan beviljas först efter den 31 december 2006 om det är förenligt med den nya regionala stödkarta som gäller den dag stödet beviljas.

| — | Eftastaterna skall vid behov ändra andra befintliga stödordningar för att säkerställa att eventuella regionalt betingade ökningar, såsom dem som godkänns för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling eller miljöstöd, får beviljas först efter den 31 december 2006 på områden som är stödberättigande enligt artikel 61.3 c i enlighet med den regionala stödkarta som övervakningsmyndigheten antagit och som gäller den dag då stödet beviljas. |
| --- | --- |

—

Eftastaterna skall vid behov ändra andra befintliga stödordningar för att säkerställa att eventuella regionalt betingade ökningar, såsom dem som godkänns för utbildningsstöd, stöd till forskning och utveckling eller miljöstöd, får beviljas först efter den 31 december 2006 på områden som är stödberättigande enligt artikel 61.3 c i enlighet med den regionala stödkarta som övervakningsmyndigheten antagit och som gäller den dag då stödet beviljas.

Övervakningsmyndigheten kommer att uppmana medlemsstaterna att senast inom en månad bekräfta att de godkänner dessa förslag.

| (93) | Övervakningsmyndigheten anser dessutom att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i regionalstödet. Framför allt bör man se till att Eftastaterna, de ekonomiska aktörerna, de berörda parterna och inte minst övervakningsmyndigheten själv lätt kan få tillgång till en fullständig version av alla gällande regionala stödordningar i Eftastaterna. Övervakningsmyndigheten anser att det enklaste sättet att uppnå detta är att inrätta ett webbnät. I samband med att övervakningsmyndigheten granskar regionala stödordningar kommer den därför alltid att begära att Eftastaterna åtar sig att offentliggöra en fullständig version av stödordningen på Internet och att meddela webbadressen till övervakningsmyndigheten. Projekt för vilka utgifter uppkom före den dag då stödordningen offentliggjordes kommer inte att vara berättigade till regionalstöd. |
| --- | --- |

(93)

Övervakningsmyndigheten anser dessutom att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i regionalstödet. Framför allt bör man se till att Eftastaterna, de ekonomiska aktörerna, de berörda parterna och inte minst övervakningsmyndigheten själv lätt kan få tillgång till en fullständig version av alla gällande regionala stödordningar i Eftastaterna. Övervakningsmyndigheten anser att det enklaste sättet att uppnå detta är att inrätta ett webbnät. I samband med att övervakningsmyndigheten granskar regionala stödordningar kommer den därför alltid att begära att Eftastaterna åtar sig att offentliggöra en fullständig version av stödordningen på Internet och att meddela webbadressen till övervakningsmyndigheten. Projekt för vilka utgifter uppkom före den dag då stödordningen offentliggjordes kommer inte att vara berättigade till regionalstöd.

| (94) | Övervakningsmyndigheten kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska eller andra EES-politiska skäl eller av hänsyn till internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(94)

Övervakningsmyndigheten kan när som helst besluta att se över eller ändra dessa riktlinjer om det skulle vara nödvändigt av konkurrenspolitiska eller andra EES-politiska skäl eller av hänsyn till internationella åtaganden.

BILAGA I

Definition av stålindustrin

I dessa riktlinjer avses med stålindustrin de företag som deltar i produktionen av de stålprodukter som anges nedan.

| Produkt | Nummer i Kombinerade nomenklaturen (77) |
| --- | --- |
| Tackjärn | 7201 |
| Ferrolegeringar: | 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 |
| Produkter erhållna genom direkt reduktion av järnmalm (järnsvamp) samt andra porösa järnbaserade produkter | 7203 |
| Järn och olegerat stål | 7206 |
| Halvfärdiga produkter av järn eller olegerat stål | 7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71 |
| Valsade platta produkter av järn och olegerat stål | 7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91 |
| Stång av järn eller olegerat stål, varmvalsad, i oregelbundet upprullade ringar | 7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99 |
| Annan stång av järn eller olegerat stål | 7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10 |
| Profiler av järn eller olegerat stål | 7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10 |
| Rostfritt stål | 7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20 |
| Valsade platta produkter av rostfritt stål | 7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31 |
| Stång av rostfritt stål | 7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30 |
| Valsade platta produkter av annat legerat stål | 7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20 |
| Annat legerat stål | 7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80 |
| Spont | 7301 10 00 |
| Räler och sliprar | 7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20 |
| Sömlösa rör, rör och ihåliga profiler | 7303; 7304 |
| Andra rör av järn eller stål (t.ex. svetsade, nitade eller på liknande sätt förslutna) med ett runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm | 7305 |

Produkt

Nummer i Kombinerade nomenklaturen (77)

Tackjärn

7201

Ferrolegeringar:

7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11

Produkter erhållna genom direkt reduktion av järnmalm (järnsvamp) samt andra porösa järnbaserade produkter

7203

Järn och olegerat stål

7206

Halvfärdiga produkter av järn eller olegerat stål

7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

Valsade platta produkter av järn och olegerat stål

7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

Stång av järn eller olegerat stål, varmvalsad, i oregelbundet upprullade ringar

7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

Annan stång av järn eller olegerat stål

7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

Profiler av järn eller olegerat stål

7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

Rostfritt stål

7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

Valsade platta produkter av rostfritt stål

7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

Stång av rostfritt stål

7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

Valsade platta produkter av annat legerat stål

7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

Annat legerat stål

7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

Spont

7301 10 00

Räler och sliprar

7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

Sömlösa rör, rör och ihåliga profiler

7303; 7304

Andra rör av järn eller stål (t.ex. svetsade, nitade eller på liknande sätt förslutna) med ett runt tvärsnitt och med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm

7305

BILAGA II

Definition av syntetfiberindustrin

Syntetfiberindustrin definieras i dessa riktlinjer som följande:

| — | Extrudering/texturering av alla generiska typer av fiber och garn baserade på polyester, polyamid, akryl eller polypropen, oberoende av deras slutanvändning, eller |
| --- | --- |

—

Extrudering/texturering av alla generiska typer av fiber och garn baserade på polyester, polyamid, akryl eller polypropen, oberoende av deras slutanvändning, eller

| — | polymerisering (inbegripet polykondensering), då den är integrerad med extrudering med avseende på de maskiner som används, eller |
| --- | --- |

—

polymerisering (inbegripet polykondensering), då den är integrerad med extrudering med avseende på de maskiner som används, eller

| — | varje biprocess som är förbunden med samtidig installation av kapacitet för extrudering/texturering av den potentiella stödmottagaren eller av något annat företag inom den grupp den tillhör och som, i den specifika affärsverksamheten i fråga, normalt är integrerad med sådan kapacitet med avseende på de maskiner som används. |
| --- | --- |

—

varje biprocess som är förbunden med samtidig installation av kapacitet för extrudering/texturering av den potentiella stödmottagaren eller av något annat företag inom den grupp den tillhör och som, i den specifika affärsverksamheten i fråga, normalt är integrerad med sådan kapacitet med avseende på de maskiner som används.

BILAGA III

Formulär för kortfattad information om stöd till stora investeringsprojekt som krävs i punkt 54

Image

---

(1)  Kapitel 25.B motsvarar Meddelande från kommissionen – Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (EUT C 54, 4.3.2006, s. 13).

1

(2)  Regionala tillägg till stöd som beviljats för sådana ändamål betraktas därför inte som regionalstöd.

2

(3)  Övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

3

(4)  Punkt 7 i avsnitt 25.4 i 1999 års version av kapitel 25 Statligt regionalstöd ändrades genom kapitel 16 – Stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter som motsvarar gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 288, 9.10.1999. s. 2).

4

(5)  Motsvarar Meddelande från kommissionen – Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 70, 19.3.2002, s. 8, ändrat i EUT C 263, 1.11.2003, s. 3).

5

(6)  Se EG-domstolens dom av den 17 september 1980 i mål 730/79, Philip Morris mot kommissionen, Rec. 1980, s. 2671, punkt 17, och domstolens dom av den 14 januari 1997 i mål C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-135, punkt 20.

6

Philip Morris

(7)  Se Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 12 december 1996 i mål T380/94, AIUFFASS och AKT mot kommissionen, REG 1996, s. II-2169, punkt 54.

7

(8)  För närvarande omfattas transportsektorn och varvsindustrin av särskilda regler.

8

(9)  Förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 364/2004 som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42).

9

(10)  Övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

10

(11)  I synnerhet stöd som beviljas stora eller medelstora företag under omstruktureringsperioden måste alltid anmälas individuellt till övervakningsmyndigheten, även om det beviljas inom ramen för en godkänd stödordning.

11

(12)  Mål 248/84, Tyskland mot kommissionen, Rec. 1987, s. 4013, punkt 19.

12

(13)  Enligt definitionen i ”Statistical regions in the EFTA countries and in the candidate countries”, 2001 års utgåva från Europeiska gemenskapernas kommission och Europeiska gemenskapernas statistikkontor.

13

(14)  Den underliggande hypotesen är den att bruttonationalprodukten antas återspegla en syntes av de båda nämnda företeelserna. I denna hänvisning och i alla nedanstående hänvisningar till BNP per invånare i dessa riktlinjer mäts BNP uttryckt i köpkraftsstandard. BNP per invånare för varje region liksom det EES-genomsnitt som skall användas i analysen fastställs av Europeiska gemenskapernas statistikkontor.

14

(15)  Om situationen ändras kommer övervakningsmyndigheten att anta nya riktlinjer för att ta hänsyn till den nya situationen.

15

(16)  Se fotnot 12 ovan.

16

(17)  Kommissionen kommer att fastställa den befolkningsandel som är berättigad till regionalstöd i enlighet med det undantag som motsvarar artikel 61.3 a i två steg: Först kommer kommissionen att kontrollera om regionen har en bruttonationalprodukt (BNP) per capita uttryckt i köpkraftsstandard som understiger 75 % av gemenskapsgenomsnittet (se punkt 15). Sedan kommer kommissionen att ta hänsyn till de regioner som omfattas av den statistiska effekten, dvs. regioner där BNP per capita överstiger 75 % av genomsnittet i EU-25 endast på grund av den statistiska effekt som EU:s utvidgning gav upphov till. Det rör sig om regioner på NUTS II-nivå med en BNP per invånare som överstiger 75 % av genomsnittet i EU-25, men understiger 75 % av genomsnittet i EU-15. Kommissionen anser i sina motsvarande riktlinjer att sådana regioner bör vara berättigade till det undantag som motsvarar artikel 61.3 a under en övergångsperiod till och med den 31 december 2010.

17

(18)  Dessa regioner är inte desamma som de regioner som berörs av den statistiska effekten (se fotnot 17). Det rör sig om de regioner som hade en BNP per capita under 75 % av genomsnittet i EU-15 när de gällande riktlinjerna om stöd för regionala ändamål antogs, men som till följd av den ekonomiska utvecklingen inte längre uppfyller det villkoret i förhållande till EU-15.

18

(19)  Kommissionen har satt gränsen för den regionalstödsberättigade befolkningsandelen till 42 % av befolkningen i EU-25 (på grund av en korrigeringsmekanism som garanterar att ingen av de medlemsstater som ingår i EU-15 förlorar mer än 50 % av sin stödberättigade befolkningsandel enligt den tidigare regionalstödskartan är taket i praktiken 43,1 %.)

19

(20)  Detta innebär att det inte finns någon region i Eftastaterna som i) uppfyller det villkor på en BNP per capita som understiger 75 % av EES-genomsnittet som beskrivs i punkt 15, eller som ii) kan betraktas som en region som berörs av den statistiska effekten eller som en utvecklingsregion.

20

(21)  Den faktiska siffran är 2,9 invånare per kvadratkilometer.

21

(22)  Enligt den gällande NUTS-klassificeringen är Island i sin helhet en NUTS-III-region. Om denna klassificering skulle ändras genom att mer än en NUTS-III-region införs, så kommer den nationella stödberättigade befolkningsandelen att bedömas på NUTS-III-nivå.

22

(23)  Med hänsyn till att Island är så litet är det tillräckligt att de utvalda regionerna antingen har en BNP per capita som understiger Eftagenomsnittet eller en arbetslöshetsnivå som överstiger 115 % av det nationella genomsnittet och att de har minst 10 000 invånare.

23

(24)  För att undvika dubbelräkning tillämpas detta kriterium endast på de återstående regionerna, efter det att hänsyn tagits till de berörda regionernas relativa välstånd.

24

(25)  I dessa riktlinjer bör NUTS-III-regioner tolkas som NUTS-VI-regioner när det gäller Island. Om den statistiska klassicificeringen av Island skulle ändras på det sätt som beskrivs i fotnot 22, skall texten i förekommande fall tolkas som NUTS-III-regioner.

25

(26)  Till exempel halvöar och bergsområden.

26

(27)  Denna minimigräns kan sänkas när det gäller öar och andra geografiskt isolerade områden.

27

(28)  Ersättningsinvesteringar kan dock uppfylla kriterierna för driftstöd på vissa villkor enligt avsnitt 25.B.5.

28

(29)  Därför anses inte enbart förvärvet av ett företags juridiska person utgöra en nyinvestering.

29

(30)  Ett arbetstillfälle anses ha skapats direkt genom ett investeringsprojekt om det hör till den verksamhet som investeringen avser och om det skapas under de tre första åren efter det att investeringen genomförts. Detta gäller även arbetstillfällen som skapats genom ett ökat utnyttjande av den kapacitet som uppkommit genom investeringen.

30

(31)  När det gäller stöd som skall anmälas individuellt till övervakningsmyndigheten och godkännas av den, skall stödberättigandet inte bekräftas förrän myndigheten beslutar godkänna stödet.

31

(32)  Med arbetet med projektet påbörjats avses antingen att bygg- och anläggningsarbetena påbörjats eller det första bindande åtagandet att beställa utrustning (omfattar inte preliminära genomförbarhetsstudier).

32

(33)  Det enda undantaget från dessa regler gäller godkända stödordningar där skattelättnader ges automatiskt för stödberättigande utgifter utan prövning från myndigheternas sida.

33

(34)  Så är inte fallet till exempel när det gäller ett subventionerat lån, offentliga riskkapitallån eller offentliga innehav som inte följer den marknadsekonomiska investerarprincipen, statliga garantier som innehåller inslag av stöd samt statligt stöd som ges inom ramen för regeln om stöd av mindre betydelse.

34

(35)  Denna regel hindrar inte att man ersätter anläggningar eller utrustning som på grund av snabb teknisk utveckling blir föråldrad under denna femårsperiod, under förutsättning att den ekonomiska verksamheten blir kvar i den berörda regionen under minimiperioden.

35

(36)  Med hänsyn till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 15 juni 2000 i mål T-298/97, Alzetta, kommer övervakningsmyndigheten att upphöra med sin tidigare praxis att räkna om regionalstöd som Eftastaterna anmält till nettobidragsekvivalenter. I det målet konstaterade förstainstansrätten följande: ”Enligt de regler om kontroll av statligt stöd som införts genom fördraget har kommissionen, vid bedömningen av om stödet är förenligt med fördraget, inte behörighet att beakta skatten på det ekonomiska stöd som tilldelats. Sådana kostnader har nämligen inte något särskilt samband med stödet som sådant. I likhet med andra intäkter är stödet skattepliktigt, och beskattningen sker i ett senare led. Skatten kan följaktligen inte anses vara relevant vid prövningen av stödets särskilda inverkan på handeln och konkurrensen, och i synnerhet inte vid bedömningen av den fördel som de företag som mottagit stödet åtnjutit jämfört med konkurrerande företag som inte erhållit stöd och vars intäkter också är skattepliktiga.” Övervakningsmyndigheten anser att användningen av bruttobidragsekvivalenter, som också används för att beräkna stödnivån vid andra former av statligt stöd, kommer att förenkla systemet för kontroll av statligt stöd och öka insynen. Det kommer också att bli lättare att beakta den allt större andel statligt stöd som ges i form av skattelättnader.

36

Alzetta

(37)  I undantagsfall kan en högre stödnivå tillåtas för en NUTS-III-region eller ett mindre område som gränsar till en artikel 61.3 a-region, om det är nödvändigt för att skillnaden mellan de två regionerna inte skall vara större än 20 procentenheter.

37

(38)  Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001, EUT L 63, 28.2.2004, s. 22, som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42), eller någon senare förordning.

38

(39)  Sådan bonus är inte tillämplig på stöd inom transportsektorn.

39

(40)  Inom transportsektorn berättigar kostnader för förvärv av transportmateriel (rörliga tillgångar) inte till stöd till nyinvesteringar.

40

(41)  Om förvärvet åtföljs av andra nyinvesteringar, skall de kostnader som hänför sig till dessa läggas till anskaffningskostnaderna.

41

(42)  I undantagsfall kan stödet alternativt beräknas på grundval av de (beräknade) lönekostnaderna för de arbetstillfällen som bevaras eller skapas genom förvärvet. Dessa fall skall anmälas individuellt till övervakningsmyndigheten.

42

(43)  Med lönekostnader avses det totalbelopp som stödmottagaren verkligen skall betala för den berörda sysselsättningen (beloppet omfattar bruttolönen, dvs. lönen före skatt, och de obligatoriska socialavgifterna).

43

(44)  Antalet arbetstagare: antalet arbetskraftsenheter per år, det vill säga antalet heltidsanställda under ett år. Deltidsarbete eller säsongsarbete utgör delar av arbetskraftsenheter.

44

(45)  En sådan definition är tillämplig både på en befintlig anläggning och på en ny anläggning.

45

(46)  Dessa 50 miljoner euro skall beräknas till de priser och växelkurser som gäller den dag då stödet beviljas, eller om det är fråga om stora investeringsprojekt för vilka det krävs en individuell anmälan, till de priser och växelkurser som gäller vid dagen för anmälan.

46

(47)  Vid bedömningen av om en nyinvestering är ekonomiskt odelbar kommer övervakningsmyndigheten att beakta de tekniska, funktionella och strategiska banden och den omedelbara geografiska närheten. Att tillgångarna är ekonomiskt odelbara kommer att bedömas oberoende av ägarförhållanden. Det innebär att bedömningen av om ett stort investeringsprojekt utgör ett enda investeringsprojekt bör vara densamma oavsett om projektet genomförs av ett företag, av mer än ett företag som delar på investeringskostnaderna eller av flera företag som svarar för kostnaderna för olika investeringar inom samma investeringsprojekt (t.ex. i fråga om ett gemensamt företag).

47

(48)  Införda i kapitel 26.A Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt, som motsvarar Meddelande från kommissionen – Sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 107, 7.4.1998, s. 7), upphävda genom övervakningsmyndighetens beslut nr 371/04/COL av den 15 december 2004.

48

(49)  Införda i kapitel 26.A.

49

(50)  Investeringsprojekt som skall anmälas individuellt kommer att bedömas enligt de regler som gäller vid anmälningstidpunkten.

50

(51)  Eftersom dessa riktlinjer har ett så omfattande tillämpningsområde, har övervakningsmyndigheten beslutat att det inte är tekniskt möjligt att fortsätta att upprätta en förteckning över sektorer med allvarliga strukturproblem.

51

(52)  Individuellt stöd för särskilda ändamål skall alltid anmälas till övervakningsmyndigheten. Det finns ett ännu större behov av en särskild motivering som visar att ett projekt är knutet till regional utveckling när det gäller individuellt stöd för särskilda ändamål till stora individuella investeringsprojekt, eftersom sådant stöd så tydligt påverkar handels- och konkurrensvillkoren.

52

(53)  Utgångspunkten för beräkningen av det särskilda stödtaket är alltid den högsta tillåtna stödnivån för stora företag i enlighet med avsnitt 25.B.4.1.2. Bonusen till små och medelstora företag kan inte ges till stora investeringsprojekt.

53

(54)  Den synliga konsumtionen av den berörda produkten är produktion plus import minus export.

54

(55)  Övervakningsmyndigheten kan komma att utarbeta närmare vägledning om de kriterier som den kommer att beakta vid denna bedömning.

55

(56)  Om ett investeringsprojekt omfattar tillverkning av flera olika produkter måste var och en av dessa produkter beaktas.

56

(57)  Om Eftastaten visar att stödmottagaren skapar en ny produktmarknad, behöver ingen bedömning enligt punkt 57 a och b göras, och stödet kommer att godkännas enligt tabellen i punkt 56.

57

(58)  Rådets förordning (EEG) nr 3924/91 av den 19 december 1991 om en statistisk undersökning av industriproduktionen i gemenskapen (EGT L 374, 31.12.1991, s. 1). Förordningen införlivades i EES-avtalet (bilaga XXI) genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 7/94.

58

(59)  Detta villkor anses uppfyllt om summan av stödet till nyinvesteringen, uttryckt som en procentandel av värdet på investeringen, och stödet till skapande av sysselsättning, uttryckt som en procentandel av lönekostnaderna, inte överskrider det mest gynnsamma belopp som följer av tillämpningen av antingen det tak som fastställts för regionen i fråga i enlighet med de kriterier som anges i avsnitt 25.B.4.1 eller det tak som fastställts för regionen i fråga i enlighet med de kriterier som anges i avsnitt 25.B.3.

59

(60)  Driftstöd omfattas liksom alla andra former av regionalstöd av de särskilda regler som kan gälla i särskilda sektorer.

60

(61)  Driftstöd utgörs framför allt av skattelättnader eller nedsättning av sociala avgifter som inte är förknippade med stödberättigande investeringskostnader.

61

(62)  Till exempel ersättningsinvesteringar, transportkostnader eller arbetskostnader.

62

(63)  Övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

63

(64)  Principen med gradvis minskande stöd skall respekteras även när nya stödordningar för driftstöd anmäls som ersättning för befintliga stödordningar. Flexibilitet när det gäller tillämpningen av denna princip kan dock tillåtas för driftstöd som har till syfte att kompensera för de geografiska nackdelarna i vissa områden som ligger i artikel 61.3 a-regioner.

64

(65)  Det är Eftastaten som skall visa att det föreslagna stödet är nödvändigt och lämpligt för att minska den fortlöpande avfolkningen.

65

(66)  Om NUTS-klassificeringen av Island skulle ändras (se fotnot 22), skulle den tillämpliga NUTS-nivån ändras i enlighet med detta.

66

(67)  För Island gäller den tillämpliga NUTS-nivån.

67

(68)  På grundval av det stödbelopp som beviljats.

68

(69)  Stödberättigade företag är små företag i den mening som avses i artikel 2 i bilaga 1 till kommissionens förordning (EG) nr 364/2004, som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42) eller någon senare förordning, som är fristående företag i den mening som avses i artikel 3 i bilagan till kommissionens förordning nr 364/2004 och som har bildats för mindre än fem år sedan.

69

(70)  Mervärdesskatt och direkt beskattning av företagens vinster och inkomster ingår inte i de stödberättigande utgifterna.

70

(71)  Anpassat i enlighet med punkt 56 i fråga om stöd till stora investeringsprojekt som skall anmälas individuellt.

71

(72)  EG-domstolens dom av den 18 juni 2002 i målet 242/00, Tyskland mot kommissionen.

72

(73)  Kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 364/2004 (som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42)) om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 för att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta stöd till forskning och utveckling, EUT L 63, 28.2.2004, s. 22.

73

(74)  Bestämmelserna om halvtidsöversyn bör inte hindra att den stödberättigade befolkningsandelen för Island ändras före 2010, om NUTS-klassificeringen i det landet skulle ändras på det sätt som anges i fotnot 22 före den tidpunkten.

74

(75)  Övervakningsmyndigheten vill informera Eftastaterna om att kommissionen har uppgett att den har för avsikt att utnyttja sin behörighet för att i så stor utsträckning som möjligt undanta alla genomsynliga regionala stödordningar för investeringsstöd som överensstämmer med den nationella regionalstödskarta som godkänts för den berörda medlemsstaten från anmälningsskyldigheten i artikel 88.3 i fördraget. Stöd för särskilda ändamål och driftstöd kommer inte att undantas från anmälningsskyldigheten. Dessutom kommer de gällande kraven på individuell anmälan av stora individuella stödprojekt att fortsätta gälla, även i de fall när stödet beviljas enligt en stödordning som omfattas av ett undantag. Innan kommissionen formellt har antagit en sådan förordning och innan den förordningen har införlivats i EES-avtalet kommre denna typ av investeringsstödordningar att omfattas av det allmänna anmälningskravet på det sätt som föreskrivs i artikel 1.3 i del I och artikel 2 i del II av protokoll 3 till övervakningsavtalet.

75

(76)  Övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

76

(77)  EGT L 279, 23.10.2001, s. 1.

77

---

| 28.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 54/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 54/21

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 226/06/KOL

av den 19 juli 2006

om kartan över stödområden och stödnivåer (Norge)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

MED beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

MED beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

MED beaktande av artikel 1.3 i del I och artikel 4.3 i del II i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet,

MED beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer (4) för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet, särskilt kapitel 25.B om statligt regionalstöd 2007–2013, och

av följande skäl:

I   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   Förfarande

Genom en skrivelse av den 12 juni 2006 från förnyelse- och administrationsdepartementet, som togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 12 juni 2006 (diarienr 377954) anmälde de norska myndigheterna i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet en ny karta över stödområden och stödnivåer i Norge, som skall tillämpas från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013.

2.   Bakgrund

Genom en skrivelse av den 6 april 2006 från övervakningsmyndigheten till Norges delegation vid Europeiska unionen (diarienr 369211) informerades de norska myndigheterna om att övervakningsmyndigheten hade antagit nya riktlinjer för statligt stöd 2007–2013 i form av ett nytt kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd.

Dessutom föreslog övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet att de norska myndigheterna skulle godkänna de lämpliga åtgärder som anges i kapitel 25.B.8 i riktlinjerna för statligt stöd (5).

Genom en skrivelse av den 10 maj 2006 från Norges delegation vid Europeiska unionen, som togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 11 maj 2006 (diarienr 373737), godkände de norska myndigheterna de föreslagna lämpliga åtgärderna.

Enligt det nya kapitlet 25.B i riktlinjerna för statligt stöd får nationellt investeringsstöd beviljas för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa missgynnade regioner. För att Eftastaterna skall få bevilja sådant stöd måste en karta över stödområden anmälas till och godkännas av myndigheten.

Glesbefolkade områden, som till en början definierades som NUTS III-regioner (6) med mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer, uppfyller kraven för att tas med på kartan. Det finns emellertid möjlighet till viss flexibilitet i definitionen av stödområden. Även delar av NUTS III-regioner kan vara stödberättigade om de har låg befolkningstäthet, om den totala befolkningen i stödområdet inte ökar till följd av stödet och om dessa områden gränsar till de NUTS III-regioner som uppfyller kravet på låg befolkningstäthet.

3.   Beskrivning av den föreslagna kartan

3.1   Metodik och täckning: geografiska enheter

I Norge motsvarar NUTS III-regioner fylken och NUTS V-regioner motsvarar kommuner. Norge har för närvarande 19 fylken och 431 kommuner (7).

Norge har nio NUTS III-regioner med mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. Det gäller följande fylken: Finnmark, Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sogn og Fjordane, Hedmark, Oppland, Telemark och Aust-Agder.

De fyra NUTS III-regionerna Finnmark, Troms, Nordland och Sogn og Fjordane föreslås vara berättigade till statligt regionalstöd i sin helhet.

Endast vissa delar av de övriga fem glesbefolkade fylkena (Nord-Trøndelag, Hedmark, Oppland, Telemark och Aust-Agder) föreslås skall tas med på kartan.

De norska myndigheterna anser att en karta över regionala stödområden som baseras strikt på NUTS III inte skulle avspegla den faktiska situationen i Norge vad gäller regionala utmaningar i samband med befolkningstäthet, klimatvillkor och ekonomiska nackdelar. De norska myndigheterna har därför på grundval av flexibilitetsreglerna föreslagit att vissa områden skall uteslutas från de fem fylkena med låg befolkningstäthet, eftersom de inte anses behöva regionalstöd, och att delar av NUTS III-regioner som uppfyller kravet på lågt befolkningstäthet i angränsande NUTS III-regioner med högre befolkningstäthet i stället skall tas med. Detta gör det möjligt för de norska myndigheterna att utesluta ”starka” kommuner i fylken som uppfyller kravet på låg befolkningstäthet och i stället ta med ”svaga” kommuner i fylken som inte uppfyller detta krav.

I tabell 1 visas de områden som de norska myndigheterna har uteslutit från de NUTS III-regioner som uppfyller kravet på låg befolkningstäthet.

Tabell 1

| Fylke | Kommuner |
| --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger |
| Aust-Agder | Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer |
| Hedmark | Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar |

Fylke

Kommuner

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

Aust-Agder

Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer

Hedmark

Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

De uteslutna områdena har en befolkning på totalt 445 006 invånare.

I tabell 2 visas fylken med mer än 12,5 invånare per kvadratkilometer där det finns områden som de norska myndigheterna har tagit med på kartan över stödområden på grundval av flexibilitetsreglerna.

Tabell 2

| Fylke | Kommuner |
| --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Fylke

Kommuner

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

De områden som ingår har en sammanlagd befolkning på 374 739 invånare och en genomsnittlig befolkningstäthet på 5,8 invånare per kvadratkilometer.

I tabell 3 visas befolkningen och befolkningstätheten i samtliga NUTS III-regioner/delar av NUTS III-regioner som föreslås skall vara berättigade till regionalstöd.

Tabell 3

| NUTS III/delar av NUTS III | Befolkning 2005 | Befolkningstäthet (/km2) |
| --- | --- | --- |
| Østfold (8) | 5 331 | 6,0 |
| Hedmark (9) | 71 875 | 3,2 |
| Oppland (9) | 70 611 | 3,3 |
| Buskerud (8) | 32 291 | 3,1 |
| Telemark (9) | 65 680 | 4,7 |
| Aust-Agder (9) | 25 826 | 3,8 |
| Vest-Agder (8) | 31 942 | 6,0 |
| Rogaland (8) | 29 510 | 6,2 |
| Hordaland (8) | 73 630 | 5,9 |
| Sogn og Fjordane (10) | 107 032 | 5,7 |
| Møre og Romsdal (8) | 132 586 | 9,9 |
| Sør-Trøndelag (8) | 68 480 | 4,1 |
| Nord-Trøndelag (9) | 90 881 | 4,4 |
| Nordland (10) | 236 825 | 6,2 |
| Troms (10) | 152 741 | 5,9 |
| Finnmark (10) | 73 074 | 1,5 |
| Totalt | 1 268 515 | 4,5 |

NUTS III/delar av NUTS III

Befolkning 2005

Befolkningstäthet (/km2)

Østfold (8)

5 331

6,0

Hedmark (9)

71 875

3,2

Oppland (9)

70 611

3,3

Buskerud (8)

32 291

3,1

Telemark (9)

65 680

4,7

Aust-Agder (9)

25 826

3,8

Vest-Agder (8)

31 942

6,0

Rogaland (8)

29 510

6,2

Hordaland (8)

73 630

5,9

Sogn og Fjordane (10)

107 032

5,7

Møre og Romsdal (8)

132 586

9,9

Sør-Trøndelag (8)

68 480

4,1

Nord-Trøndelag (9)

90 881

4,4

Nordland (10)

236 825

6,2

Troms (10)

152 741

5,9

Finnmark (10)

73 074

1,5

Totalt

1 268 515

4,5

Sammanlagt föreslås 286 kommuner vara berättigade till statligt regionalstöd, vilket motsvarar 1 268 515 invånare den 1 januari 2005, eller 27,5 procent av Norges befolkning.

3.2   Stödtak

De norska myndigheterna föreslår att alla områden på kartan skall omfattas av de högsta tillåtna stödnivåerna.

I tabell 4 visas de anmälda stödnivåerna.

Tabell 4

| Geografiskt område | Allmänt stödtak
  (BBE) (11) | Tillägg för medelstora företag (12)

  (BBE) | Tillägg för små företag
  (BBE) (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla stödberättigade områden | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografiskt område

Allmänt stödtak

(BBE) (11)

Tillägg för medelstora företag (12)

(BBE)

Tillägg för små företag

(BBE) (13)

Alla stödberättigade områden

15 %

10 %

20 %

II   BEDÖMNING

1.   Anmälningsformaliteter

I kapitel 25.B.7 i riktlinjerna för statligt stöd (14) anges att ”[e]n Eftastats regionalstödskarta består dels av de regioner i medlemsstaten som är berättigade till regionalstöd enligt undantagen, dels av de tak för stödnivåerna som gäller för nyinvesteringar i varje enskild region”.

Upprättandet av kartan i sig omfattar inte något direkt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. I och med att kartan godkänns inrättas däremot tillsammans med riktlinjerna om statligt regionalstöd en ram för att bevilja stöd genom de nationella stödordningarna.

Genom att godkänna de lämpliga åtgärderna har de norska myndigheterna gått med på att anmäla en enda regionalstödskarta i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet (15). Anmälan av den 12 juni 2006 (diarienr 377954) är en fullständig anmälan. De norska myndigheterna har därmed uppfyllt sina skyldigheter enligt godkännandet av de lämpliga åtgärderna och artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet. I enlighet med punkt 86 i kapitel 25B.7 kommer myndigheten följaktligen att bedöma anmälan i enlighet med det förfarande som anges i artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet.

Myndighetens granskning av anmälan bygger på de kriterier som anges i kapitel 25.B.3–4 i riktlinjerna för statligt stöd.

2.   Tillämpning av relevanta regler för statligt stöd

2.1   Metodik och täckning

I enlighet med kapitel 25.B.3.3.2 i riktlinjerna för statligt stöd har de norska myndigheterna föreslagit en metod som bygger på två geografiska enheter för att fastställa vilka regioner som uppfyller kraven för undantag i enlighet med artikel 61.3 c i EES¬avtalet.

De norska myndigheterna har anmält fylkena Finnmark, Troms, Nordland och Sogn og Fjordane på grundval av punkt 22 i kapitel 25.B.3.3.2 i riktlinjerna för statligt stöd, som lyder som följer:

”Myndigheten anser att Eftastaterna kan välja att ge följande regioner regionalt investeringsstöd enligt undantaget i artikel 61.3 c:

| a) | Regioner med låg befolkningstäthet: dessa områden utgörs i princip av NUTS II-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 8 invånare per kvadratkilometer, eller NUTS III-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer”. |
| --- | --- |

a)

Regioner med låg befolkningstäthet: dessa områden utgörs i princip av NUTS II-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 8 invånare per kvadratkilometer, eller NUTS III-regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer”.

Finnmark har en befolkningstäthet på 1,5 invånare per km2 (sammanlagd befolkning på 73 074 invånare). Troms har en befolkningstäthet på 5,9 invånare per km2 (sammanlagd befolkning på 152 741 invånare). Nordland har en befolkningstäthet på 6,2 invånare per km2 (sammanlagd befolkning på 236 825 invånare). Sogn og Fjordane har en befolkningstäthet på 5,7 invånare per km2 (sammanlagd befolkning på 107 032 invånare).

Myndigheten konstaterar därför att denna del av förslaget uppfyller villkoren i kapitel 25.B.3.3.2.

Punkt 22 a i kapitel 25.B.3.3.2 i riktlinjerna för statligt stöd fortsätter som följer:

”En viss flexibilitet tillåts dock vid valet av dessa områden inom följande gränser:

| — | Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den regionalstödsberättigade befolkningsandelen. |
| --- | --- |

—

Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den regionalstödsberättigade befolkningsandelen.

| — | De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. |
| --- | --- |

—

De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.

| — | De måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet.” |
| --- | --- |

—

De måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet.”

I riktlinjerna för statligt stöd ges uttryckligen möjlighet att tillämpa en viss flexibilitet vid urvalet av områden som skall vara berättigade till regionalstöd om följande tre villkor uppfylls:

| i) | Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den befolkning som omfattas.
  Myndigheten konstaterar att detta villkor uppfylls eftersom de områden i regioner med låg befolkningstäthet som utesluts från kartan och som ursprungligen uppfyller kraven på låg befolkningstäthet har en befolkning på 445 006 invånare (se tabell 1 ovan). De områden som tas med på kartan genom tillämpning av flexibilitetsreglerna har en befolkning på 374 739 invånare, vilket framgår av texten under tabell 2 ovan. |
| --- | --- |

i)

Flexibiliteten i valet av område får inte medföra en ökning av den befolkning som omfattas.

Myndigheten konstaterar att detta villkor uppfylls eftersom de områden i regioner med låg befolkningstäthet som utesluts från kartan och som ursprungligen uppfyller kraven på låg befolkningstäthet har en befolkning på 445 006 invånare (se tabell 1 ovan). De områden som tas med på kartan genom tillämpning av flexibilitetsreglerna har en befolkning på 374 739 invånare, vilket framgår av texten under tabell 2 ovan.

| ii) | De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.
  Följande delar av NUTS III-regioner kan dra fördel av flexibiliteten genom sin befolkningstäthet (16): Østfold (6,0 invånare/km2), Buskerud (3,1 invånare/km2), Vest-Agder (6,0 invånare/km2), Rogaland (6,2 invånare/km2), Hordaland (5,9 invånare/km2), Møre og Romsdal (9,9 invånare/km2) och Sør-Trøndelag (4,1 invånare/km2).
  Myndigheten konstaterar att villkoret att de delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer är uppfyllt. |
| --- | --- |

ii)

De delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.

Följande delar av NUTS III-regioner kan dra fördel av flexibiliteten genom sin befolkningstäthet (16): Østfold (6,0 invånare/km2), Buskerud (3,1 invånare/km2), Vest-Agder (6,0 invånare/km2), Rogaland (6,2 invånare/km2), Hordaland (5,9 invånare/km2), Møre og Romsdal (9,9 invånare/km2) och Sør-Trøndelag (4,1 invånare/km2).

Myndigheten konstaterar att villkoret att de delar av NUTS III-regioner som kan dra fördel av flexibiliteten skall ha en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer är uppfyllt.

| iii) | Delarna av NUTS III-regioner måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet.
  De delar av NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för flexibilitet (Østfold, Buskerud, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag) gränsar till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet (Hedmark, Oppland, Telemark, Aust-Agder, Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms och Finnmark), vilket framgår av den geografiska karta över föreslagna områden för regionalstöd som bifogas som bilaga I till detta beslut (17).
  Myndigheten anser därför att detta villkor uppfylls.
  Slutligen överskrider den totala andelen på 27,5 procent av befolkningen som de norska myndigheterna föreslår skall vara stödberättigad inte det nationella befolkningstak på 29,08 procent som anges i kapitel 25.B.3.3.1 (18). I bilaga II till detta beslut visas samtliga kommuner som de norska myndigheterna föreslår skall vara berättigade till regionalstöd. |
| --- | --- |

iii)

Delarna av NUTS III-regioner måste gränsa till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet.

De delar av NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för flexibilitet (Østfold, Buskerud, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag) gränsar till NUTS III-regioner som uppfyller kriteriet för låg befolkningstäthet (Hedmark, Oppland, Telemark, Aust-Agder, Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms och Finnmark), vilket framgår av den geografiska karta över föreslagna områden för regionalstöd som bifogas som bilaga I till detta beslut (17).

Myndigheten anser därför att detta villkor uppfylls.

Slutligen överskrider den totala andelen på 27,5 procent av befolkningen som de norska myndigheterna föreslår skall vara stödberättigad inte det nationella befolkningstak på 29,08 procent som anges i kapitel 25.B.3.3.1 (18). I bilaga II till detta beslut visas samtliga kommuner som de norska myndigheterna föreslår skall vara berättigade till regionalstöd.

2.2   Stödtak

De norska myndigheterna har föreslagit att de allmänna högsta tillåtna stöden för samtliga områden som omfattas av regionalstödskartan skall vara 15 procent bruttobidragsekvivalent för stora företag med ett tillägg på 10 procent för medelstora företag och 20 procent för små företag.

Detta är förenligt med villkoren i kapitel 25.B.4.1.2 i riktlinjerna för statligt stöd (19) som lyder som följer: ”Regioner med låg befolkningstäthet och regioner (motsvarande NUTS III-nivå eller mindre) som gränsar till NUTS-III-regioner eller delar av sådana som har en gemensam landgräns med ett land som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta, är alltid berättigade till en stödnivå på 15 procent bruttobidragsekvivalent.”

I riktlinjerna för statligt stöd (20) föreskrivs vidare att ”[n]är det gäller stöd till små och medelstora företag kan stödtaken i avsnitt 25.B.4.1.2 (se punkt 37 ovan) höjas med 20 procent bruttobidragsekvivalent för stöd till små företag och 10 procent bruttobidragsekvivalent för stöd till medelstora företag”.

Myndigheten konstaterar därför att de högsta tillåtna stödnivåer för regionalt investeringsstöd som de norska myndigheterna föreslår är förenliga med riktlinjerna för statligt stöd.

3.   Beslutets tillämpningsområde och kumulering av stöd

Kartan över stödområden skall i princip gälla för den 1 januari 2007–31 december 2013. Den kan dock i enlighet med kapitel 25.B.7 i riktlinjerna för statligt stöd (21) bli föremål för en halvtidsöversyn 2010.

Detta beslut begränsar inte myndighetens befogenheter att ompröva kartan i enlighet med artikel 1.1 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet. En sådan omprövning kan om nödvändigt ske innan giltighetstiden löpt ut.

De norska myndigheterna erinras om att när regionalstödordningar tillämpas på fartygsbyggande får stödtaket på 12,5 procent för regioner som omfattas av artikel 61.3 c inte överskridas, i enlighet med kapitel 24.B.3.3.6 i riktlinjerna för statligt stöd (22) jämte kapitel 24.B i riktlinjerna för statligt stöd.

De föreslagna stödtaken är kumulativa, det vill säga de avser den övre gränsen för regionalt investeringsstöd från samtliga offentliga källor till ett visst investeringsprojekt.

Regionalt investeringsstöd får inte heller kumuleras med stöd av mindre betydelse till samma stödberättigande utgifter, i syfte att kringgå bestämmelserna om högsta tillåtna stödnivå i riktlinjerna för statligt stöd.

Alla regionalstödordningar som inte omfattas av gruppundantag och som träder i kraft efter den 31 december 2006 skall anmälas till myndigheten i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet.

De norska myndigheterna erinras dessutom i enlighet med kapitel 25.B.8 i riktlinjerna för statligt stöd om att alla befintliga regionalstödordningar som omfattar investeringsstöd som skall beviljas efter den 31 december 2006 skall ändras efter behov och anmälas till myndigheten i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet, om de inte omfattas av gruppundantag.

4.   Sammanfattning

Den anmälda kartan över stödområden uppfyller villkoren i riktlinjerna för statligt stöd och myndigheten kan godkänna kartan över stödberättigade områden i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Myndigheten har beslutat att godkänna förslaget till karta över stödområden och högsta tillåtna stödnivåer i Norge i enlighet med anmälan till myndigheten av den 12 juni 2006. Bilaga I till detta beslut, som omfattar Norges karta över regionala stödområden 2007–2013, utgör en integrerad del av kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd. Bilaga II till detta beslut innehåller en förteckning över alla kommuner som är berättigade till regionalstöd.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet skall kartan över områden som är berättigade till regionalt investeringsstöd vara giltig från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Norge.

Artikel 4

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2006.

För Eftas övervakningsmyndighet

Bjørn T. GRYDELAND

Ordförande

Kristján Andri STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervaknings- och domstolsavtalet.

3

övervaknings- och domstolsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervaknings- och domstolsavtalet, antagna och utfärdade av myndigheten den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, och EES-supplement 32. Riktlinjerna ändrades senast den 9 april 2006. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd. Riktlinjerna för statligt stöd finns tillgängliga på http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  Punkt 92.

5

(6)  Enligt definitionen i Statistiska regioner i Eftaländerna och i kandidatländerna, 2001 års utgåva av Europeiska gemenskapernas kommission och Europeiska gemenskapernas statistikkontor.

6

Eftaländerna och i kandidatländerna

(7)  I det följande är befolkningsuppgifterna från den 1 januari 2005.

7

(8)  Delar av NUTS III-regioner som föreslås vara stödberättigade på grundval av flexibilitetsreglerna (se tabell 2 ovan).

8

(9)

9

| (°) | Fylken med låg befolkningstäthet som inte har anmälts i sin helhet. Siffrorna gäller de anmälda delarna. |
| --- | --- |

(°)

Fylken med låg befolkningstäthet som inte har anmälts i sin helhet. Siffrorna gäller de anmälda delarna.

(10)

10

| (') | Fylken med låg befolkningstäthet som är anmälda i sin helhet. |
| --- | --- |

(')

Fylken med låg befolkningstäthet som är anmälda i sin helhet.

(11)  Bruttobidragsekvivalent.

11

(12)  Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001, EUT L 63, 28.2.2004, s. 22 införlivad genom punkt 1 f i bilaga XV i EES-avtalet genom Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 131/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67 och EES-supplement nr 12, s. 42), eller en förordning som ersätter den förordningen.

12

(13)  Se fotnot 7.

13

(14)  Punkt 81.

14

(15)  Punkt 85.

15

(16)  Se tabell 3 ovan.

16

(17)  Kommunerna Aremark, Rømskog och Marker (som ligger i NUTS III-regionen Østfold) ligger visserligen inte i strikt bemärkelse i direkt anslutning till resterande stödområden på kartan, men de har ändå tagits med eftersom avståndet mellan dessa kommuner och NUTS III-regionen Hedmark är mindre än 10 kilometer och befolkningstätheten i dessa kommuner är mycket låg (i genomsnitt 6 invånare/km2). Den totala befolkningen i dessa kommuner är 5 331.

17

2

(18)  Punkt 21.

18

(19)  Punkt 37.

19

(20)  Punkt 38.

20

(21)  Punkt 89.

21

(22)  Punkt 26 c.

22

---

BILAGA I

Regionalstödkarta Norge 2007–2013

Befolkningsandel 27,5 %

Image

---

BILAGA II

Förteckning över kommuner som de norska myndigheterna föreslår skall vara berättigade till statligt regionalstöd

I tabellen nedan visas alla kommuner som de norska myndigheterna föreslår skall vara berättigade till statligt regionalstöd:

| Fylke | Kommuner |
| --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Fylke

Kommuner

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

---

| 28.2.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 54/28

---

BESLUT AV EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET

nr 378/06/KOL

av den 6 december 2006

om kartan över stödområden och stödnivåer (Island)

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24,

med beaktande av artikel 1.3 i del I och artikel 4.3 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet,

med beaktande av övervakningsmyndighetens riktlinjer (4) för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet, särskilt kapitel 25.B om statligt regionalstöd 2007–2013, och

av följande skäl:

I.   SAKFÖRHÅLLANDEN

1.   Förfarande

Genom en skrivelse av den 10 juli 2006 från Islands delegation vid Europeiska unionen, vidarebefordrades en skrivelse från Islands finansdepartement av den 7 juli 2006, som båda togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 11 juli 2006 (diarienr 380966), anmälde de isländska myndigheterna i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet en ny karta över stödområden och stödnivåer i Island, som skall tillämpas från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013. Anmälan baserades på en ny NUTS-klassificering av Island i två NUTS III-regioner och lades fram med förbehåll för att Eurostat skulle godta den isländska regeringens förslag om att anta den nya klassificeringen.

Genom en skrivelse av den 13 juli 2006 (diarienr 381227) underrättade övervakningsmyndigheten de isländska myndigheterna att man inte utan bekräftelse på att Eurostat formellt hade godtagit förslaget att Island skulle klassificeras som två NUTS-III-regioner inte kunde ta ställning till den föreslagna kartan.

Genom en skrivelse av den 20 oktober 2006 från Islands delegation vid Europeiska unionen vidarebefordrades en skrivelse från Islands finansministerium av den 20 oktober 2006, som båda togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 25 oktober 2006 (diarienr 395420), där de isländska myndigheterna underrättade övervakningsmyndigheten om en ändring av anmälan av en regional stödkarta för Island för 2007–2013.

Genom en skrivelse av den 25 oktober 2006 (diarienr 396970) anmodade övervakningsmyndigheten de isländska myndigheterna att lämna ytterligare upplysningar.

Genom en skrivelse av den 16 november 2006 (diarienr 398727) från finansministeriet lämnades ytterligare upplysningar till övervakningsmyndigheten.

2.   Bakgrund

Genom en skrivelse av den 6 april 2006 från övervakningsmyndigheten till Islands delegation vid Europeiska unionen (diarienr 369212) informerades de isländska myndigheterna om att övervakningsmyndigheten hade antagit nya riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 i form av ett nytt kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd.

Dessutom föreslog övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet att de isländska myndigheterna skulle godkänna de lämpliga åtgärder som anges i kapitel 25.B.8 i riktlinjerna för statligt stöd (5).

Genom en skrivelse av den 11 april 2006 från Islands delegation vid Europeiska unionen, som togs emot och registrerades av övervakningsmyndigheten den 12 april 2006 (diarienr 369986), godkände de isländska myndigheterna de föreslagna lämpliga åtgärderna.

Enligt det nya kapitlet 25.B i riktlinjerna för statligt stöd får nationellt investeringsstöd beviljas för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa missgynnade regioner. För att Eftastaterna skall kunna bevilja sådant stöd måste en karta över stödområden anmälas till och godkännas av övervakningsmyndigheten.

I det nya kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd anges att glesbefolkade områden, som till en början definierades som NUTS-III-regioner (6) med mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer, uppfyller kraven för att tas med på kartan. Enligt det nuvarande systemet klassificeras Island emellertid i sin helhet som NUTS-III-region (och som NUTS-I och NUTS-II-region). Island har en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer (7). Mot bakgrund av Islands särskilda befolkningsstruktur har övervakningsmyndigheten beslutat att fastställa Islands befolkningstäthet på grundval av NUTS-IV-regioner med låg befolkningstäthet. 31,6 % av Islands befolkning bor i regioner med en befolkningstäthet som är lägre än 12,5 invånare per kvadratkilometer. Den nationella befolkningstätheten för Island är därmed 31,6 %.

Mot bakgrund av den kommande reformen av Islands NUTS-klassificering har övervakningsmyndigheten uttryckligen i det nya kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd (8) angett att kartan över stödområden skall fastställas med hänvisning till NUTS-III-regioner om mer än en NUTS-III-region införs i Island.

Genom en skrivelse av den 25 oktober 2006 från de isländska myndigheterna underrättades övervakningsmyndigheten om att Eurostat hade godkänt den nya NUTS-klassificeringen för Island på grundval av två NUTS-III-regioner från den 1 januari 2008.

3.   Beskrivning av de föreslagna kartorna

De isländska myndigheterna har anmält två kartor över stödområden som baseras på två på varandra följande NUTS-klassificeringar. En av kartorna baseras på nuvarande NUTS-klassificering för perioden från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2007, och den andra kartan baseras på den nya NUTS-klassificeringen för perioden från den 1 januari 2008 till och med den 31 december 2013.

3.1   Föreslagen karta för perioden 1 januari 2007–31 december 2007.

3.1.1   Metodik och täckning

I Island finns sex NUTS-IV-regioner med mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer: Austurland, Norðurland eystra, Norðurland vestra, Suðurland, Vestfirðir och Vesturland. Samtliga dessa NUTS-IV-regioner föreslås vara berättigade till statligt regionalstöd.

De områden som ingår har en sammanlagd befolkning på 96 010 invånare och en genomsnittlig befolkningstäthet på 0,95 invånare per kvadratkilometer (9). Det antal invånare som lever i dessa områden motsvarar 31,4 % av den totala isländska befolkningen.

Den föreslagna kartan över stödområden för den 1 januari 2007–31 december 2007 består av de sex NUTS-IV-regioner som nämns ovan, vilket illustreras av den karta som bifogas i bilaga 1 till detta beslut.

En översikt över de kommuner som omfattas av den regionala stödkartan för perioden 1 januari 2007–31 december 2007 ges i bilaga 2 till detta beslut.

3.1.2   Stödtak

De isländska myndigheterna föreslår att alla områden som ingår i kartan skall omfattas av de högsta stödnivåer som anges i övervakningsmyndighetens riktlinjer om regionalstöd.

I tabell 1 visas de anmälda stödnivåerna.

Tabell 1

| Geografiskt område | Allmänt stödtak
  (BBE) (10) | Tillägg för medelstora företag (11)

  (BBE) | Tillägg för små företag (11)

  (BBE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla stödberättigade områden | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografiskt område

Allmänt stödtak

(BBE) (10)

Tillägg för medelstora företag (11)

(BBE)

Tillägg för små företag (11)

(BBE)

Alla stödberättigade områden

15 %

10 %

20 %

3.2   Föreslagen karta för perioden 1 januari 2008–31 december 2013

3.2.1   Metodik och täckning

Genom en skrivelse av den 9 juni 2006 har de isländska myndigheterna formellt begärt att Eurostat antar en ny NUTS-klassificering där Island klassificeras som två NUTS-III-regioner. Dessa två NUTS-III-regioner är dels huvudstadsområdet (”Höfuðborgarsvæði”), dels glesbygdsområdet (”Landsbyggð”). NUTS-III-regionen ”glesbygdsområdet” motsvarar de nordvästra, nordöstra och södra valkretsarna.

Genom en skrivelse av den 27 september 2006 informerade Eurostats generaldirektör de isländska myndigheterna om att den nya uppdelningen av Island i två NUTS-III-regioner skulle träda i kraft den 1 januari 2008.

De områden som ingår har en sammanlagd befolkning på 113 485 invånare och en genomsnittlig befolkningstäthet på 1,2 invånare per kvadratkilometer (12). Det antal invånare som lever i dessa områden motsvarar 37,5 % av den totala isländska befolkningen.

Den föreslagna kartan över stödområden för 2008–2013 består av de tre valkretsarna på landsbygden, vilket illustreras av den karta som bifogas i bilaga 3 till detta beslut.

En översikt över de kommuner som omfattas av den regionala stödkartan för perioden 1 januari 2008–31 december 2013 ges i bilaga 4 till detta beslut.

3.2.2   Stödtak

De isländska myndigheterna föreslår att alla områden på kartan skall omfattas av de högsta tillåtna stödnivåerna.

I tabell 2 visas de anmälda stödnivåerna.

Tabell 2

| Geografiskt område | Allmänt stödtak
  (BBE) (13) | Tillägg för medelstora företag (14)

  (BBE) | Tillägg för små företag (14)

  (BBE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla stödberättigade områden | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografiskt område

Allmänt stödtak

(BBE) (13)

Tillägg för medelstora företag (14)

(BBE)

Tillägg för små företag (14)

(BBE)

Alla stödberättigade områden

15 %

10 %

20 %

II.   BEDÖMNING

1.   Anmälningsformaliteter

I kapitel 25.B.7 i riktlinjerna för statligt stöd (15) anges att ”en Eftastats regionalstödskarta består dels av de regioner i medlemsstaten som är berättigade till regionalstöd enligt undantagen, dels av de tak för stödnivåerna som gäller för nyinvesteringar i varje enskild region”.

Upprättandet av kartan i sig omfattar inte något direkt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. I och med att kartan godkänns inrättas däremot tillsammans med riktlinjerna om statligt regionalstöd en ram för att bevilja stöd genom de regionala stödordningarna.

Genom att godkänna de lämpliga åtgärderna har de isländska myndigheterna gått med på att anmäla en enda regionalstödskarta (16) i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. Anmälan av den 7 juli 2006 (diarienr 380966), ändrad den 25 oktober 2006 (diarienr 395420), och genom en skrivelse av den 16 november 2006, utgör en komplett anmälan. De isländska myndigheterna har därmed uppfyllt de skyldigheter som följer av godkännandet av de lämpliga åtgärderna och artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. I enlighet med punkt 86 i kapitel 25.B.7 kommer övervakningsmyndigheten följaktligen att bedöma anmälan i enlighet med det förfarande som anges i artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet.

Övervakningsmyndighetens granskning av anmälan bygger på de kriterier som anges i kapitel 25.B.3–4 i riktlinjerna för statligt stöd.

2.   Tillämpning av relevanta regler för statligt stöd

2.1   Regional stödkarta för perioden 1 januari 2007–31 december 2007

2.1.1   Metodik och täckning

I enlighet med kapitel 25.B.3.3.2 i riktlinjerna för statligt stöd har de isländska myndigheterna föreslagit en metod baserad på NUTS-IV-regioner med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.

Övervakningsmyndigheten noterar att det föreslagna stödområdet har en sammanlagd befolkning på 96 010 invånare och en befolkningstäthet på 0,95 invånare per kvadratkilometer. Den föreslagna kartan över stödområden täcker 31,4 % av Islands sammanlagda befolkning. Den totala andelen på 31,4 % av befolkningen som de isländska myndigheterna föreslår skall vara stödberättigad överskrider inte det nationella befolkningstak på 31,6 % som anges i kapitel 25.B.3.3.1 (17).

Övervakningsmyndigheten konstaterar därför att denna del av förslaget uppfyller villkoren i kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd.

2.1.2   Stödtak

De isländska myndigheterna har föreslagit att de allmänna högsta tillåtna stöden för samtliga områden som omfattas av regionalstödskartan skall vara 15 % bruttobidragsekvivalent för stora företag med ett tillägg på 10 % för medelstora företag och 20 % för små företag.

Detta är förenligt med villkoren i kapitel 25.B.4.1.2 i riktlinjerna för statligt stöd (18) som lyder som följer: ”Regioner med låg befolkningstäthet (motsvarande NUTS-III-nivå eller lägre) och NUTS-III-regioner eller delar av sådana som gränsar till en region som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta är alltid berättigade till en stödnivå på 15 % bruttobidragsekvivalent.” (våra understrykningar.)

I riktlinjerna för statligt stöd föreskrivs vidare (19) att ”när det gäller stöd till små och medelstora företag kan stödtaken i avsnitt 25.B.4.1.2 höjas med 20 % bruttobidragsekvivalent för stöd till små företag och med 10 % bruttobidragsekvivalent för stöd till medelstora företag”.

Övervakningsmyndigheten konstaterar därför att de högsta tillåtna stödnivåer för regionalt investeringsstöd som de isländska myndigheterna föreslår är förenliga med riktlinjerna för statligt stöd.

2.2   Regional stödkarta för perioden 1 januari 2008–31 december 2013

2.2.1   Metodik och täckning

I enlighet med kapitel 25.B.3.3.2 i riktlinjerna för statligt stöd har de isländska myndigheterna föreslagit en metod baserad på NUTS-III-regioner med en befolkningstäthet på mindre än 12,5 invånare per kvadratkilometer.

Övervakningsmyndigheten noterar att det föreslagna stödområdet har en sammanlagd befolkning på 113 485 invånare och en befolkningstäthet på 1,2 invånare per kvadratkilometer. Den föreslagna kartan över stödområden täcker 37,5 % av Islands totala befolkning. Den totala andelen på 37,5 % av befolkningen som de isländska myndigheterna föreslår skall vara stödberättigad överskrider det nationella befolkningstak som anges i kapitel 25.B.3.3.1 (20). Övervakningsmyndigheten införde emellertid en möjlighet att omvärdera Islands sammanlagda befolkningstäckning om klassificeringen ändras genom att mer än en NUTS-III-region införs (21). En högre befolkningstäckningsgrad är därför godtagbar.

Övervakningsmyndigheten konstaterar att denna del av förslaget uppfyller villkoren i kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd.

2.2.2   Stödtak

De isländska myndigheterna har föreslagit att de allmänna högsta tillåtna stöden för samtliga områden som omfattas av regionalstödskartan skall vara 15 % bruttobidragsekvivalent för stora företag med ett tillägg på 10 % för medelstora företag och 20 % för små företag.

Detta är förenligt med villkoren i kapitel 25.B.4.1.2 i riktlinjerna för statligt stöd (22) som lyder som följer: ”Regioner med låg befolkningstäthet (motsvarande NUTS-III-nivå eller lägre) och NUTS-III-regioner eller delar av sådana som gränsar till en region som inte är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller Efta är alltid berättigad till en stödnivå på 15 % bruttobidragsekvivalent.” (våra understrykningar.)

I riktlinjerna för statligt stöd föreskrivs vidare (23) att ”när det gäller stöd till små och medelstora företag kan stödtaken i avsnitt 25.B.4.1.2 höjas med 20 % bruttobidragsekvivalent för stöd till små företag och med 10 % bruttobidragsekvivalent för stöd till medelstora företag”.

Övervakningsmyndigheten konstaterar därför att de högsta tillåtna stödnivåerna för regionalt investeringsstöd som de isländska myndigheterna föreslår är förenliga med riktlinjerna för statligt stöd.

3.   Beslutets tillämpningsområde och kumulering av stöd

Kartan över stödområden skall i princip gälla från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013. Den kan dock i enlighet med kapitel 25.B.7 i riktlinjerna för statligt stöd (24) bli föremål för en halvtidsöversyn 2010.

Detta beslut begränsar inte övervakningsmyndighetens befogenheter att ompröva kartan i enlighet med artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet. En sådan omprövning kan om nödvändigt ske innan giltighetstiden löpt ut.

De isländska myndigheterna erinras om att när regionalstödordningar tillämpas på fartygsbyggande får stödtaket på 12,5 % för regioner som omfattas av artikel 61.3 c inte överskridas, i enlighet med kapitel 24.B.3.3.6 i riktlinjerna för statligt stöd (25) jämte kapitel 45.B i riktlinjerna för statligt stöd.

De föreslagna stödtaken är kumulativa, det vill säga de avser den övre gränsen för regionalt investeringsstöd från samtliga offentliga källor till ett visst investeringsprojekt.

Vidare får regionalt investeringsstöd inte kumuleras med stöd av mindre betydelse till samma stödberättigande utgifter i syfte att kringgå bestämmelserna om högsta tillåtna stödnivå i riktlinjerna för statligt stöd.

Alla regionala stödordningar som inte omfattas av gruppundantag och som träder i kraft efter den 31 december 2006 (26) skall anmälas till övervakningsmyndigheten i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet.

De isländska myndigheterna erinras dessutom i enlighet med kapitel 25.B.8 i riktlinjerna för statligt stöd om att alla befintliga regionala stödordningar som omfattar investeringsstöd som skall beviljas efter den 31 december 2006 skall ändras efter behov och anmälas till myndigheten i enlighet med artikel 1.3 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, om de inte omfattas av gruppundantag.

4.   Sammanfattning

Den anmälda kartan över stödområden uppfyller villkoren i kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd och övervakningsmyndigheten får godkänna kartan över stödberättigade områden i enlighet med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Övervakningsmyndigheten har beslutat att godkänna förslaget till karta över stödområden och högsta tillåtna stödnivåer i Island i enlighet med anmälan till övervakningsmyndigheten av den 10 juli 2006 (diarienr 380966), ändrad den 25 oktober 2006 (diarienr 395420) och kompletterad genom en skrivelse av den 16 november 2006. Bilagorna 1 och 3 till detta beslut, som innehåller de regionala stödkartorna för Island för perioden 1 januari 2007–31 december 2007 (bilaga 1) och för perioden 1 januari 2008–31 december 2013 (bilaga 3), utgör en integrerad del av kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd. I bilagorna 2 och 4 till detta beslut ges en förteckning över alla kommuner som är berättigade till regionalstöd för perioden 1 januari 2007–31 december 2007 (bilaga 2) och för perioden 1 januari 2008–31 december 2013 (bilaga 4).

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet skall kartorna över områden som är berättigade till regionalt investeringsstöd vara giltiga från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Island.

Artikel 4

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2006.

För Eftas övervakningsmyndighet

Bjørn T. GRYDELAND

Ordförande

Kristján Andri STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad ”övervakningsmyndigheten”.

1

(2)  Nedan kallat ”EES-avtalet”.

2

(3)  Nedan kallat ”övervakningsavtalet”.

3

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av Eftas övervakningsmyndighet den 19 januari 1994, offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, och EES-supplement 32. Riktlinjerna ändrades senast den 25 oktober 2006. Nedan kallas de riktlinjerna för statligt stöd. Övervakningsmyndighetens riktlinjer finns tillgängliga på följande webbplats: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  Punkt 92.

5

(6)  Enligt definitionen i Statistiska regioner i Eftaländerna och i kandidatländerna, 2001 års utgåva av Europeiska gemenskapernas kommission och Europeiska gemenskapernas statistikkontor.

6

Statistiska regioner i Eftaländerna och i kandidatländerna

(7)  Den faktiska siffran är 2,9 invånare per kvadratkilometer.

7

(8)  Punkt 21.

8

(9)  Befolkningsuppgifterna baseras på de beräknade uppgifterna per den 1 oktober 2006.

9

(10)  Bruttobidragsekvivalent.

10

(11)  Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 63, 28.2.2004, s. 22), som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 130/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67) och EES-supplement nr 12, s. 42) eller någon senare förordning.

11

(12)  Befolkningsuppgifterna baseras på de beräknade uppgifterna per den 1 april 2006.

12

(13)  Bruttobidragsekvivalent.

13

(14)  Bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 364/2004 av den 25 februari 2004 om ändring av förordning (EG) nr 70/2001 (EUT L 63, 28.2.2004, s. 22), som införlivats i EES-avtalet genom bilaga XV punkt 1 f till gemensamma EES-kommitténs beslut nr 130/2004 av den 24 september 2004 (EUT L 64, 10.3.2005, s. 67) och EES-supplement nr 12, s. 42) eller någon senare förordning.

14

(15)  Punkt 81.

15

(16)  Punkt 85.

16

(17)  Punkt 21.

17

(18)  Punkt 37.

18

(19)  Punkt 38.

19

(20)  Punkt 21.

20

(21)  Punkt 37.

21

(22)  Punkt 37.

22

(23)  Punkt 38.

23

(24)  Punkt 89.

24

(25)  Punkt 26 c.

25

(26)  Punkterna 11 och 90 i kapitel 25.B i riktlinjerna för statligt stöd.

26

---

BILAGA 1

REGIONAL STÖDKARTA 2007

Image

---

BILAGA 2

FÖRTECKNING ÖVER KOMMUNER SOM INGÅR I DEN REGIONALA STÖDKARTAN FÖR PERIODEN 1 JANUARI 2007–31 DECEMBER 2007

| NUTS-IV-regioner | Kommuner |
| --- | --- |
| Vesturland | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð |
| Vestfirðir | Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð |
| Norðurland vestra | Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduóssbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Norðurland eystra | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhreppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð |
| Austurland | Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað
  Sveitarfélagið Hornafjörður |
| Suðurland | Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS-IV-regioner

Kommuner

Vesturland

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Vestfirðir

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Norðurland vestra

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduóssbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Norðurland eystra

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhreppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Austurland

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Sveitarfélagið Hornafjörður

Suðurland

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---

BILAGA 3

REGIONAL STÖDKARTA FÖR PERIODEN 1 JANUARI 2008–31 DECEMBER 2013

Image

---

BILAGA 4

FÖRTECKNING ÖVER KOMMUNER SOM INGÅR I DEN REGIONALA STÖDKARTAN FÖR PERIODEN DEN 1 JANUARI 2008–31 DECEMBER 2013

| NUTS-III-region Islands glesbygdsområde | Kommuner |
| --- | --- |
| Nordvästra valkretsen | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð
  Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð
  Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduósbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Nordöstra valkretsen | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhrepppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð
  Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað |
| Södra valkretsen | Reykjanesbær
  Grindavíkurbær
  Sandgerðisbær
  Sveitarfélagið Garður
  Sveitarfélagið Vogar
  Sveitarfélagið Hornafjörður
  Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS-III-region Islands glesbygdsområde

Kommuner

Nordvästra valkretsen

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduósbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Nordöstra valkretsen

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhrepppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Södra valkretsen

Reykjanesbær

Grindavíkurbær

Sandgerðisbær

Sveitarfélagið Garður

Sveitarfélagið Vogar

Sveitarfélagið Hornafjörður

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---