# Euroopa Liidu L 40/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 40 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide14. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 40

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide14. veebruar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 125/2008, 12. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 126/2008, 13. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 127/2008, 13. veebruar 2008, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Oscypek (KPN) | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 125/2008, 12. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 126/2008, 13. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 127/2008, 13. veebruar 2008, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Oscypek (KPN)

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/111/EÜ, Euratom |
| | * | Komisjoni otsus, 7. detsember 2007, millega luuakse Euroopa teadusruumi komitee | 7 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/111/EÜ, Euratom

*

Komisjoni otsus, 7. detsember 2007, millega luuakse Euroopa teadusruumi komitee

7

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/112/ÜVJP, 12. veebruar 2008, Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni kohta (EU SSR GUINEA-BISSAU) | 11 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2008/113/ÜVJP, 12. veebruar 2008, riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi toetamiseks ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames | 16 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2008/112/ÜVJP, 12. veebruar 2008, Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni kohta (EU SSR GUINEA-BISSAU)

11

*

Nõukogu ühismeede 2008/113/ÜVJP, 12. veebruar 2008, riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi toetamiseks ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames

16

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 125/2008,

12. veebruar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 3286/94, millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 133,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3286/94 (1) on kõikidele ühenduse ettevõtetele ette nähtud menetlusvahendid selleks, et nõuda, et komisjon uuriks kolmandate riikide tekitatud või säilitatud kaubandustakistusi, kui need takistused mõjutavad kõnealuse kolmanda riigi turgu ning kahjustavad ühenduse ettevõtete kaubandustegevust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 3286/94 (1) on kõikidele ühenduse ettevõtetele ette nähtud menetlusvahendid selleks, et nõuda, et komisjon uuriks kolmandate riikide tekitatud või säilitatud kaubandustakistusi, kui need takistused mõjutavad kõnealuse kolmanda riigi turgu ning kahjustavad ühenduse ettevõtete kaubandustegevust.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 4 lõikele 1 on ühenduse ettevõtte esitatud kaebus vastuvõetav üksnes juhul, kui väidetav kaubandustakistus on mitme- või mõnepoolsete kaubanduslepingutega sätestatud rahvusvaheliste kaubanduseeskirjades kehtestatud hagemisõiguse objekt. See tähendab, et kaebuses, milles esitatakse väide kolmanda riigi poolse kahepoolsete kohustuste rikkumise kohta, tuleb selleks, et kaebus oleks vastuvõetav, viidata ka mitme- või mõnepoolse eeskirja rikkumisele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 4 lõikele 1 on ühenduse ettevõtte esitatud kaebus vastuvõetav üksnes juhul, kui väidetav kaubandustakistus on mitme- või mõnepoolsete kaubanduslepingutega sätestatud rahvusvaheliste kaubanduseeskirjades kehtestatud hagemisõiguse objekt. See tähendab, et kaebuses, milles esitatakse väide kolmanda riigi poolse kahepoolsete kohustuste rikkumise kohta, tuleb selleks, et kaebus oleks vastuvõetav, viidata ka mitme- või mõnepoolse eeskirja rikkumisele.

| (3) | Alates määruse (EÜ) nr 3286/94 jõustamisest on ühendus sõlminud mitmeid ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadest märkimisväärselt kaugemale minevaid olulisi kaubanduseeskirju. Lisaks sellele hõlmavad nimetatud lepingud tõhusaid ja siduvaid vaidluste lahendamise menetlusi, mille abil lahendada kõnealuste WTO eeskirjadest kaugemale minevate kohustustega seotud vaidlusi. |
| --- | --- |

(3)

Alates määruse (EÜ) nr 3286/94 jõustamisest on ühendus sõlminud mitmeid ühenduse ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid lepinguid, mis sisaldavad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadest märkimisväärselt kaugemale minevaid olulisi kaubanduseeskirju. Lisaks sellele hõlmavad nimetatud lepingud tõhusaid ja siduvaid vaidluste lahendamise menetlusi, mille abil lahendada kõnealuste WTO eeskirjadest kaugemale minevate kohustustega seotud vaidlusi.

| (4) | Kui ühenduse ettevõtted võiksid kahepoolsetele lepingutele toetudes esitada kaebusi määruse (EÜ) nr 3286/94 alusel, hõlbustaks see kõnealustes lepingutes sisalduvate kohustuste täitmise jälgimist ja kaubandustõkete kõrvaldamist, parandades seega eksportijate turulepääsu ning suurendades majanduskasvu ja tööhõivet ühenduses. |
| --- | --- |

(4)

Kui ühenduse ettevõtted võiksid kahepoolsetele lepingutele toetudes esitada kaebusi määruse (EÜ) nr 3286/94 alusel, hõlbustaks see kõnealustes lepingutes sisalduvate kohustuste täitmise jälgimist ja kaubandustõkete kõrvaldamist, parandades seega eksportijate turulepääsu ning suurendades majanduskasvu ja tööhõivet ühenduses.

| (5) | Neid arenguid arvestades ning ühenduse ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks tuleks nimetatud ettevõtete õigust kaubandustõkete kohta kaebusi esitada laiendada nii, et see hõlmaks ka selliseid väidetavaid kaubandustakistusi, mis on üksnes kahepoolsete kaubanduslepingutega sätestatud rahvusvahelistes kaubanduseeskirjades kehtestatud hagemisõiguse objektid. |
| --- | --- |

(5)

Neid arenguid arvestades ning ühenduse ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks tuleks nimetatud ettevõtete õigust kaubandustõkete kohta kaebusi esitada laiendada nii, et see hõlmaks ka selliseid väidetavaid kaubandustakistusi, mis on üksnes kahepoolsete kaubanduslepingutega sätestatud rahvusvahelistes kaubanduseeskirjades kehtestatud hagemisõiguse objektid.

| (6) | Määrust (EÜ) nr 3286/94 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EÜ) nr 3286/94 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3286/94 artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Iga ühenduse ettevõte või ühe või mitme ühenduse ettevõtte nimel tegutsev iseseisva õigusvõimega või õigusvõimeta ühendus, kes leiab, et sellised ühenduse ettevõtted on kandnud kahju kolmanda riigi turgu mõjutavatest kaubandustakistustest tulenevate kaubandust kahjustavate mõjude tõttu, võivad esitada kirjaliku kaebuse.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 356/95 (EÜT L 41, 23.2.1995, lk 3).

1

---

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 126/2008,

13. veebruar 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 13. veebruar 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 137,4 |
| JO | 74,3 |
| MA | 49,4 |
| MK | 36,8 |
| TN | 129,8 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 88,7 |
| 0707 00 05 | EG | 267,4 |
| JO | 202,1 |
| MA | 175,9 |
| TR | 149,2 |
| ZZ | 198,7 |
| 0709 90 70 | MA | 49,0 |
| TR | 149,6 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 89,9 |
| 0709 90 80 | EG | 349,4 |
| ZZ | 349,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 50,3 |
| MA | 58,9 |
| TN | 47,9 |
| TR | 69,7 |
| ZZ | 54,2 |
| 0805 20 10 | IL | 120,6 |
| MA | 108,5 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 41,9 |
| EG | 88,5 |
| IL | 60,1 |
| JM | 40,8 |
| MA | 122,9 |
| PK | 79,8 |
| TR | 70,1 |
| ZZ | 72,0 |
| 0805 50 10 | EG | 84,6 |
| IL | 106,4 |
| MA | 77,5 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 94,5 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| CA | 87,7 |
| CN | 84,9 |
| MK | 39,4 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 82,0 |
| 0808 20 50 | CN | 44,1 |
| US | 120,5 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 89,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

137,4

JO

74,3

MA

49,4

MK

36,8

TN

129,8

TR

104,6

ZZ

88,7

0707 00 05

EG

267,4

JO

202,1

MA

175,9

TR

149,2

ZZ

198,7

0709 90 70

MA

49,0

TR

149,6

ZA

71,0

ZZ

89,9

0709 90 80

EG

349,4

ZZ

349,4

0805 10 20

EG

44,2

IL

50,3

MA

58,9

TN

47,9

TR

69,7

ZZ

54,2

0805 20 10

IL

120,6

MA

108,5

TR

72,2

ZZ

100,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

41,9

EG

88,5

IL

60,1

JM

40,8

MA

122,9

PK

79,8

TR

70,1

ZZ

72,0

0805 50 10

EG

84,6

IL

106,4

MA

77,5

TR

109,4

ZZ

94,5

0808 10 80

AR

83,0

CA

87,7

CN

84,9

MK

39,4

US

114,9

ZZ

82,0

0808 20 50

CN

44,1

US

120,5

ZA

103,7

ZZ

89,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 127/2008,

13. veebruar 2008,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Oscypek” (KPN)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 5 teist lõiget,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Oscypek”. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikele 2 ja kohaldades artikli 17 lõiget 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Oscypek”.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikega 1 esitas Slovakkia registreerimise kohta vastuväite, osutades kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 punktides a, b ja c esitatud põhjustele. Eelkõige osutas Slovakkia oma vastuväites, et nimetuse „Oscypek” registreerimine kahjustaks nimetust „Slovenský oštiepok”, mille registreerimist kaitstud geograafilise tähisena on Slovakkia komisjonilt taotlenud. (3) |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikega 1 esitas Slovakkia registreerimise kohta vastuväite, osutades kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 punktides a, b ja c esitatud põhjustele. Eelkõige osutas Slovakkia oma vastuväites, et nimetuse „Oscypek” registreerimine kahjustaks nimetust „Slovenský oštiepok”, mille registreerimist kaitstud geograafilise tähisena on Slovakkia komisjonilt taotlenud. (3)

| (3) | Oma 30. mai 2007. aasta kirjas kutsus komisjon asjaomaseid liikmesriike üles omavahel vastavaid läbirääkimisi pidama. |
| --- | --- |

(3)

Oma 30. mai 2007. aasta kirjas kutsus komisjon asjaomaseid liikmesriike üles omavahel vastavaid läbirääkimisi pidama.

| (4) | Poola ja Slovakkia jõudsid omavahel kokkuleppele, millest teavitati komisjoni 28. juuni 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Poola ja Slovakkia jõudsid omavahel kokkuleppele, millest teavitati komisjoni 28. juuni 2007. aasta kirjaga.

| (5) | Kõnealuse kokkuleppe kohaselt tunnistavad Poola ja Slovakkia, et olenemata ühisest ajaloolisest algupärast ja traditsioonidest, osutavad nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” siiski erineval viisil valmistatud juustudele. Poola ja Slovakkia leiavad, et kasutatud toorainest, juustude tootmismeetodist ning nende füüsikalistest, keemilistest ja organoleptilistest omadustest tulenevate erinevuste tõttu ei ole kartust, et tarbija ei suuda kahte juustu eristada. Poola ja Slovakkia on leppinud kokku, et nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” on õiguspäraselt võrdsed, lisaks rõhutab Poola, et nimetuse „Oscypek” registreerimine kaitstud päritolunimetusena ei tohiks mõjuda negatiivselt Slovakkia tootjate õigusele kasutada nimetust „oštiepok” iseseisvalt või koos teiste mõistetega. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse kokkuleppe kohaselt tunnistavad Poola ja Slovakkia, et olenemata ühisest ajaloolisest algupärast ja traditsioonidest, osutavad nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” siiski erineval viisil valmistatud juustudele. Poola ja Slovakkia leiavad, et kasutatud toorainest, juustude tootmismeetodist ning nende füüsikalistest, keemilistest ja organoleptilistest omadustest tulenevate erinevuste tõttu ei ole kartust, et tarbija ei suuda kahte juustu eristada. Poola ja Slovakkia on leppinud kokku, et nimetused „Oscypek” ja „Slovenský oštiepok” on õiguspäraselt võrdsed, lisaks rõhutab Poola, et nimetuse „Oscypek” registreerimine kaitstud päritolunimetusena ei tohiks mõjuda negatiivselt Slovakkia tootjate õigusele kasutada nimetust „oštiepok” iseseisvalt või koos teiste mõistetega.

| (6) | Huvitatud osapoolte vahel saavutatud kokkulepe ei eelda muudatuste tegemist määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud üksikasjades. Seetõttu tuleb nimetus „Oscypek” registreerida kõnealuse määruse artikli 7 lõike 4 kohaselt, |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud osapoolte vahel saavutatud kokkulepe ei eelda muudatuste tegemist määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohaselt avaldatud üksikasjades. Seetõttu tuleb nimetus „Oscypek” registreerida kõnealuse määruse artikli 7 lõike 4 kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Registreeritakse käesoleva määruse lisas esitatud nimetus.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT C 180, 2.8.2006, lk 94.

2

(3)  Registreerimistaotlus saadi 30. märtsil 2006 ja kokkuvõte avaldati ELT-s C 308, 19.12.2007, lk 28.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.3–

POOLA

„Oscypek” (KPN)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/7

---

KOMISJONI OTSUS,

7. detsember 2007,

millega luuakse Euroopa teadusruumi komitee

(2008/111/EÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teaduspoliitika üldküsimuste uurimiseks moodustati komisjoni otsusega 2001/531/EÜ, Euratom (1) Euroopa teadusuuringute nõuandekomitee. |
| --- | --- |

(1)

Teaduspoliitika üldküsimuste uurimiseks moodustati komisjoni otsusega 2001/531/EÜ, Euratom (1) Euroopa teadusuuringute nõuandekomitee.

| (2) | Võttes arvesse teadusuuringutega seotud uusi väljakutseid, on komisjon oma rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued väljavaated” (2) kavandanud Euroopa teadusuuringute nõuandekomitee reformi, et suurendada kõnealuse komitee osa Euroopa teadusruumi teostamisel ning muuta selle tegutsemine paindlikumaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse teadusuuringutega seotud uusi väljakutseid, on komisjon oma rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued väljavaated” (2) kavandanud Euroopa teadusuuringute nõuandekomitee reformi, et suurendada kõnealuse komitee osa Euroopa teadusruumi teostamisel ning muuta selle tegutsemine paindlikumaks ja tõhusamaks.

| (3) | Seepärast on vaja moodustada uus Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arengupoliitika valdkonna ekspertide rühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja moodustada uus Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arengupoliitika valdkonna ekspertide rühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.

| (4) | Rühm peaks nõustama komisjoni Euroopa teadusruumi teostamisel, võttes arvesse komisjoni rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

(4)

Rühm peaks nõustama komisjoni Euroopa teadusruumi teostamisel, võttes arvesse komisjoni rohelises raamatus „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid” sätestatud eesmärke.

| (5) | Rühm peaks aitama komisjonil saavutada eesmärke, mis on täpsustatud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/970/Euratom, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (3) ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”. (4) |
| --- | --- |

(5)

Rühm peaks aitama komisjonil saavutada eesmärke, mis on täpsustatud nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/970/Euratom, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2011) (3) ja nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”. (4)

| (6) | Rühm peaks koosnema spetsialistidest, kes tegutsevad teadus- ja tööstusringkondades, teenindussektoris ja sotsiaalvaldkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Rühm peaks koosnema spetsialistidest, kes tegutsevad teadus- ja tööstusringkondades, teenindussektoris ja sotsiaalvaldkonnas.

| (7) | Uue eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (5) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Uue eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (5) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist.

| (8) | Rühma liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (6) |
| --- | --- |

(8)

Rühma liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (6)

| (9) | Käesoleva otsuse rakendamiseks on otstarbekas määrata ajavahemik. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse rakendamiseks on otstarbekas määrata ajavahemik. Komisjon kaalub sobival ajal selle ajavahemiku pikendamist.

| (10) | Otsus 2001/531/EÜ, Euratom tuleks seepärast asendada käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(10)

Otsus 2001/531/EÜ, Euratom tuleks seepärast asendada käesoleva otsusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa teadusruumi komitee

Euroopa teadusruumi komitee, edaspidi „komitee”, asutatakse 1. märtsil 2008.

Artikkel 2

Ülesanded

1.   Komitee ülesanded on järgmised:

| a) | nõustada komisjoni Euroopa teadusruumi teostamisel; |
| --- | --- |

a)

nõustada komisjoni Euroopa teadusruumi teostamisel;

| b) | esitada komisjoni taotlusel või komitee enda algatusel arvamusi Euroopa teadusruumi teostamise kohta; |
| --- | --- |

b)

esitada komisjoni taotlusel või komitee enda algatusel arvamusi Euroopa teadusruumi teostamise kohta;

| c) | esitada komisjonile aastaaruanne Euroopa teadusruumi praeguse olukorra kohta. |
| --- | --- |

c)

esitada komisjonile aastaaruanne Euroopa teadusruumi praeguse olukorra kohta.

2.   Komiteed teavitatakse korrapäraselt asjaomastest arengusuundadest ja tegevustest.

3.   Komitee ametliku taotluse korral esitavad komisjoni talitused kirjalikud märkused komitee arvamuste või nõuannete kohta. Komisjoni talitused võivad anda ka korrapärast teavet võimalike võetavate järelmeetmete kohta.

4.   Komitee peab arvamuse esitama komisjoni poolt ettenähtud ajavahemiku jooksul.

Artikkel 3

Nõustamine

1.   Komisjon võib komiteega konsulteerida kõikides Euroopa teadusruumi teostamisega seotud küsimustes.

2.   Komitee esimees võib soovitada komisjoni pöörduda mõnes konkreetses küsimuses rühma poole.

Artikkel 4

Koosseis ja liikmete nimetamine

1.   Komitee koosneb 22 liikmest, kes esindavad teadus- ja tööstusringkondi ning kodanikuühiskonda.

2.   Komitee liikmed nimetab ametisse komisjon. Valik ja nimetamine toimub järgmiste kriteeriumide alusel:

| — | kogemused teaduspoliitika kavandamise ja rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kogemused teaduspoliitika kavandamise ja rakendamise valdkonnas;

| — | pädevus teadustöös ja/või teadustööde juhtimisel; |
| --- | --- |

—

pädevus teadustöös ja/või teadustööde juhtimisel;

| — | nõustamisvilumus Euroopa või rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

nõustamisvilumus Euroopa või rahvusvahelisel tasandil;

| — | tasakaal teadus- ja tehnoloogiaalaste distsipliinide vahel, sealhulgas teatav kogemus ülikooli ja tootmisettevõtte vahelise koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tasakaal teadus- ja tehnoloogiaalaste distsipliinide vahel, sealhulgas teatav kogemus ülikooli ja tootmisettevõtte vahelise koostöö valdkonnas;

| — | geograafiline tasakaal, kusjuures võetakse arvesse raamprogrammidega ühinenud riike; |
| --- | --- |

—

geograafiline tasakaal, kusjuures võetakse arvesse raamprogrammidega ühinenud riike;

| — | asjakohane sooline tasakaal. |
| --- | --- |

—

asjakohane sooline tasakaal.

3.   Kandidaadid, kes loeti liikmeskonda kuulumiseks sobivaks, kuid keda selle liikmeteks ei nimetatud, võidakse kanda reservnimekirja, mida komisjon võib kasutada asendusliikmete nimetamiseks.

4.   Komisjon nimetab liikmed ametisse isikuliselt; liikmed nõustavad komisjoni välistest mõjudest sõltumatult.

5.   Liikmed teavitavad komisjoni aegsasti mis tahes huvide konfliktist, mis võib kahjustada nende erapooletust.

6.   Liikmed nimetatakse ametisse neljaks aastaks õigusega olla ametisse tagasi valitud ning nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni lõike 7 kohaselt või kuni nende ametiaeg lõpeb.

7.   Liikmeid võib asendada nende ametiajal järgmistel juhtudel:

| a) | liige astub tagasi; |
| --- | --- |

a)

liige astub tagasi;

| b) | liige ei suuda enam komitee aruteludele tõhusalt kaasa aidata; |
| --- | --- |

b)

liige ei suuda enam komitee aruteludele tõhusalt kaasa aidata;

| c) | liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid; |
| --- | --- |

c)

liige ei täida asutamislepingu artikli 287 nõudeid;

| d) | liige ei täida lõike 4 nõuet olla välistest mõjudest sõltumatu; |
| --- | --- |

d)

liige ei täida lõike 4 nõuet olla välistest mõjudest sõltumatu;

| e) | liige ei ole täitnud lõike 5 nõuet teavitada komisjoni aegsasti huvide konfliktist. |
| --- | --- |

e)

liige ei ole täitnud lõike 5 nõuet teavitada komisjoni aegsasti huvide konfliktist.

8.   Liikmete nimed avaldatakse teadusuuringute peadirektoraadi veebilehel.

Liikmete nimesid kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökorraldus

1.   Komitee valib lihthäälteenamusega oma liikmete hulgast esimehe ja kaks aseesimeest.

Esimees ja kaks aseesimeest moodustavad komitee büroo. Büroo korraldab komitee tööd.

2.   Komitee võib komisjoni nõusolekul moodustada alarühmi, kes uurivad konkreetseid küsimusi komitee antud volituste alusel. Sellised alarühmad saadetakse pärast ülesannete täitmist laiali.

3.   Kui komisjon peab vajalikuks või kasulikuks, võib ta kutsuda komitee töös või arutlustes või alarühma töös osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

4.   Komitee või alarühma aruteludes või töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Komitee ja selle alarühmad kohtuvad üldjuhul komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Komisjoni esindajad võivad osaleda komitee ja selle alarühmade koosolekutel.

6.   Komitee kinnitab oma töökorra komisjoni esitatud eelnõu põhjal.

7.   Komisjon võib avaldada või Internetis kättesaadavaks teha komitee kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 6

Kulude hüvitamine

Komisjon hüvitab liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele komitee tegevusega seotud reisikulud ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

Komitee liikmetele, alarühma liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele nende osutatud teenuste eest ei tasuta.

Koosolekute kulud hüvitatakse komiteele komisjoni pädeva talituse eraldatud aastaeelarve piires.

Artikkel 7

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2001/531/EÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 8

Kehtivusaeg

Käesolev otsus kehtib 29. veebruarini 2012.

Brüssel, 7. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  EÜT L 192, 14.7.2001, lk 21.

1

(2)  KOM(2007) 161 (lõplik), 4.4.2007.

2

(3)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 60; parandatud versioon ELT L 54, 22.2.2007, lk 21.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86; parandatud versioon ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

4

(5)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/548/EÜ, Euratom (ELT L 215, 5.8.2006, lk 38).

5

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

6

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/11

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/112/ÜVJP,

12. veebruar 2008,

Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase Euroopa Liidu toetusmissiooni kohta (EU SSR GUINEA-BISSAU)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 25 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahu, julgeoleku ja stabiilsuse edendamine Aafrikas ja Euroopas on ELi-Aafrika tippkohtumisel 9. detsembril 2007 vastuvõetud ELi-Aafrika ühisstrateegia peamine strateegiline prioriteet. |
| --- | --- |

(1)

Rahu, julgeoleku ja stabiilsuse edendamine Aafrikas ja Euroopas on ELi-Aafrika tippkohtumisel 9. detsembril 2007 vastuvõetud ELi-Aafrika ühisstrateegia peamine strateegiline prioriteet.

| (2) | Guinea-Bissau julgeolekusektori reform on oluline riigi stabiilsuse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Guinea-Bissau julgeolekusektori reform on oluline riigi stabiilsuse ja jätkusuutliku arengu tagamiseks.

| (3) | Guinea-Bissau valitsus esitas 2006. aasta novembris riikliku julgeolekustrateegia, milles rõhutatakse oma kohustust viia läbi julgeolekusektori reform. |
| --- | --- |

(3)

Guinea-Bissau valitsus esitas 2006. aasta novembris riikliku julgeolekustrateegia, milles rõhutatakse oma kohustust viia läbi julgeolekusektori reform.

| (4) | Sellega seoses viisid nõukogu peasekretariaat ja Euroopa Komisjon koostöös Guinea-Bissau ametiasutustega 2007. aasta mais nimetatud riigis läbi esialgse ühise teabekogumismissiooni, et töötada välja riikliku julgeolekusektori reformiprotsessi toetamise suhtes võetav ELi üldine lähenemisviis. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses viisid nõukogu peasekretariaat ja Euroopa Komisjon koostöös Guinea-Bissau ametiasutustega 2007. aasta mais nimetatud riigis läbi esialgse ühise teabekogumismissiooni, et töötada välja riikliku julgeolekusektori reformiprotsessi toetamise suhtes võetav ELi üldine lähenemisviis.

| (5) | Riikliku julgeolekustrateegia tõhusaks elluviimiseks esitas Guinea-Bissau valitsus 2007. aasta septembris julgeoleku- ja kaitsesektori ümberkorraldamise ja kaasajastamise tegevuskava ning loodi institutsiooniline raamistik selle tegevuskava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Riikliku julgeolekustrateegia tõhusaks elluviimiseks esitas Guinea-Bissau valitsus 2007. aasta septembris julgeoleku- ja kaitsesektori ümberkorraldamise ja kaasajastamise tegevuskava ning loodi institutsiooniline raamistik selle tegevuskava rakendamiseks.

| (6) | Selleks et võidelda riigis tegutsevate organiseeritud kuritegevuslike võrgustike kujutatava üha suureneva ohuga, kuulutas Guinea-Bissau valitsus koostöös ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise bürooga (UNODC) septembris 2007 samuti välja operatiivkava ebaseadusliku uimastikaubandusega võitlemiseks. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võidelda riigis tegutsevate organiseeritud kuritegevuslike võrgustike kujutatava üha suureneva ohuga, kuulutas Guinea-Bissau valitsus koostöös ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise bürooga (UNODC) septembris 2007 samuti välja operatiivkava ebaseadusliku uimastikaubandusega võitlemiseks.

| (7) | ÜRO peasekretäri 28. septembri 2007. aasta aruandes, milles küll avaldatakse Guinea-Bissau valitsusele tunnustust julgeolekusektori reformiprogrammi elluviimisel seni astutud positiivsete sammude eest, rõhutati siiski riigi suutmatust võidelda ise ebaseadusliku uimastikaubandusega ning kutsuti piirkondlikke ja rahvusvahelisi partnereid üles andma tehnilist ja rahalist abi. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO peasekretäri 28. septembri 2007. aasta aruandes, milles küll avaldatakse Guinea-Bissau valitsusele tunnustust julgeolekusektori reformiprogrammi elluviimisel seni astutud positiivsete sammude eest, rõhutati siiski riigi suutmatust võidelda ise ebaseadusliku uimastikaubandusega ning kutsuti piirkondlikke ja rahvusvahelisi partnereid üles andma tehnilist ja rahalist abi.

| (8) | Nõukogu leidis 19. novembril 2007, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) meetme võtmine Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi vallas oleks asjakohane ja kooskõlas Euroopa Arengufondi ja muu ühenduse tegevusega ning täiendaks neid. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu leidis 19. novembril 2007, et Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) meetme võtmine Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi vallas oleks asjakohane ja kooskõlas Euroopa Arengufondi ja muu ühenduse tegevusega ning täiendaks neid.

| (9) | Pärast ELi teise teabekogumismissiooni lähetamist oktoobris 2007 kiitis nõukogu 10. detsembril 2007 heaks Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi alase võimaliku EJKP toetusmeetme üldkontseptsiooni. |
| --- | --- |

(9)

Pärast ELi teise teabekogumismissiooni lähetamist oktoobris 2007 kiitis nõukogu 10. detsembril 2007 heaks Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi alase võimaliku EJKP toetusmeetme üldkontseptsiooni.

| (10) | Guinea-Bissau valitsus esitas 10. jaanuari 2008. aasta kirjas ELile kutse lähetada Guinea-Bissausse Euroopa Liidu missioon julgeolekusektori reformi valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Guinea-Bissau valitsus esitas 10. jaanuari 2008. aasta kirjas ELile kutse lähetada Guinea-Bissausse Euroopa Liidu missioon julgeolekusektori reformi valdkonnas.

| (11) | Nõukogu kiitis 12. veebruaril 2008 heaks operatsioonide kontseptsiooni, mis käsitleb EJKP raames läbiviidava julgeolekusektori reformi toetusmissiooni Guinea-Bissaus (EU SSR GUINEA-BISSAU). |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu kiitis 12. veebruaril 2008 heaks operatsioonide kontseptsiooni, mis käsitleb EJKP raames läbiviidava julgeolekusektori reformi toetusmissiooni Guinea-Bissaus (EU SSR GUINEA-BISSAU).

| (12) | Nõukogu märkis 21. novembri 2006. aasta järeldustes, et julgeolekusektori reformi läbiviimine partnerriikides on ELi tegevuse üks põhivaldkond, nagu see on kindlaks määratud Euroopa julgeolekustrateegias. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu märkis 21. novembri 2006. aasta järeldustes, et julgeolekusektori reformi läbiviimine partnerriikides on ELi tegevuse üks põhivaldkond, nagu see on kindlaks määratud Euroopa julgeolekustrateegias.

| (13) | Kolmandad riigid peaksid missioonis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud üldsuunistega. |
| --- | --- |

(13)

Kolmandad riigid peaksid missioonis osalema kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud üldsuunistega.

| (14) | Missiooni juhtimis- ja kontrollistruktuur ei piira missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. |
| --- | --- |

(14)

Missiooni juhtimis- ja kontrollistruktuur ei piira missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees.

| (15) | Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus. |
| --- | --- |

(15)

Kõnealuse missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus.

| (16) | EJKP missioon viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(16)

EJKP missioon viiakse läbi olukorras, mis võib halveneda ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1.   Euroopa Liit (EL) moodustab Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi alase ELi toetusmissiooni, edaspidi „EU SSR GUINEA-BISSAU” või „missioon”, mis koosneb 26. veebruaril 2008 algavast ettevalmistavast etapist ja hiljemalt 1. mail 2008 algavast rakendusetapist. Missiooni kestus on kuni 12 kuud alates esialgse tegevusvalmiduse väljakuulutamisest.

2.   EU SSR GUINEA-BISSAU tegutseb vastavalt artiklis 2 sätestatud missiooni kirjeldusele.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

1.   EU SSR GUINEA-BISSAU annab kohalikele ametiasutustele Guinea-Bissau Vabariigi julgeolekusektori reformi osas nõu ja abi tihedas koostöös teiste ELi, rahvusvaheliste ja kahepoolsete osalejatega, et aidata kaasa riikliku julgeolekusektori reformi strateegia rakendamiseks vajalike tingimuste loomisele ning hõlbustada edasist abiandjate osalemist.

2.   Missioonil on järgmised eesmärgid:

| — | viia ellu riiklik julgeolekusektori reformi strateegia, aidates välja töötada üksikasjalikud rakenduskavad relva- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamiseks ja isikkoosseisu kärpimiseks; |
| --- | --- |

—

viia ellu riiklik julgeolekusektori reformi strateegia, aidates välja töötada üksikasjalikud rakenduskavad relva- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamiseks ja isikkoosseisu kärpimiseks;

| — | aidata arendada ja tuvastada võimete suurendamise vajadusi, sealhulgas seoses koolituse ja varustusega ning hõlbustades edasist abiandjate mobiliseerimist ja osalemist; |
| --- | --- |

—

aidata arendada ja tuvastada võimete suurendamise vajadusi, sealhulgas seoses koolituse ja varustusega ning hõlbustades edasist abiandjate mobiliseerimist ja osalemist;

| — | anda hinnang seoses julgeolekusektori elluviimise toetamisega EJKP tegevuse jätkamise potentsiaalile ja ohtudele keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

—

anda hinnang seoses julgeolekusektori elluviimise toetamisega EJKP tegevuse jätkamise potentsiaalile ja ohtudele keskpikas perspektiivis.

Artikkel 3

Missiooni struktuur

Missioon asub Guinea-Bissau pealinnas Bissau ja sellesse kuuluvad järgmised isikud:

| a) | missiooni juht ja missiooni juhi asetäitja, keda toetab missiooni toetusüksus, poliitiline nõunik/avalikustamise ja teabelevi ametnik (POLAD/PPIO); |
| --- | --- |

a)

missiooni juht ja missiooni juhi asetäitja, keda toetab missiooni toetusüksus, poliitiline nõunik/avalikustamise ja teabelevi ametnik (POLAD/PPIO);

| b) | nõuandjad, kes on määratud:






  — | sõjaväe, |
| --- | --- | --- |

b)

nõuandjad, kes on määratud:

—

sõjaväe,

| — | mereväe, |
| --- | --- |

—

mereväe,

| — | õhujõudude, |
| --- | --- |

—

õhujõudude,

ja relvajõudude peakorteri juurde;

| c) | nõuandjad, kes on määratud:






  — | kohtupolitsei, |
| --- | --- | --- |

c)

nõuandjad, kes on määratud:

—

kohtupolitsei,

| — | Interpoli riikliku büroo, |
| --- | --- |

—

Interpoli riikliku büroo,

| — | prokuratuuride ja |
| --- | --- |

—

prokuratuuride ja

| — | korrakaitsepolitsei juurde, |
| --- | --- |

—

korrakaitsepolitsei juurde,

sealhulgas seoses vabatahtliku riigikaitseorganisatsiooni loomisega;

ning

| d) | nõuandja tehnilise koordineerimise komitee sekretariaadis. |
| --- | --- |

d)

nõuandja tehnilise koordineerimise komitee sekretariaadis.

Artikkel 4

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EU SSR GUINEA-BISSAU tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täielikku alluvusse. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuse operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

Artikkel 5

Missiooni juht

1.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

2.   Missiooni juht teostab operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimist tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

3.   Missiooni juht annab juhiseid missiooni kogu isikkoosseisule EU SSR GUINEA-BISSAU tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema strateegilisel tasandil antud juhiseid järgides.

4.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

5.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtavad distsiplinaarmeetmeid asjaomased siseriiklikud või ELi asutused.

6.   Missiooni juht esindab EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

7.   Missiooni juht koostab nõukogu peasekretariaadi kaasabil missiooni operatsiooni plaani (OPLAN), mille nõukogu heaks kiidab.

Artikkel 6

Isikkoosseis

1.   EU SSR GUINEA-BISSAU koosneb peamiselt liikmesriikide või ELi institutsioonide lähetatud isikkoosseisust. Iga liikmesriik või ELi institutsioon katab oma isikkoosseisu lähetamisega seotud kulud, sealhulgas sõidukulud missiooni toimumiskohta ja tagasi, töötasud, tervisekindlustuse ja hüvitised, välja arvatud päevaraha ning keerulistes ja ohtlikes tingimustes töötamise eest makstavad toetused.

2.   Missioon võtab lepingulisel alusel tööle rahvusvahelisi tsiviilisikkoosseisu liikmeid ja kohalikke isikkoosseisu liikmeid, kui liikmesriigid ei suuda nõutavate ülesannete täitmist tagada.

3.   Kõik isikkoosseisu liikmed järgivad missioonile eriomaseid julgeolekualaseid minimaalseid tegevusstandardeid ning missiooni piirkonnas ELi julgeolekupoliitika toetuseks vastuvõetud missiooni julgeolekuplaani. Isikkoosseisu liikmetele nende ülesannete täitmisel usaldatud ELi salastatud teabe kaitse osas järgivad kõik isikkoosseisu liikmed julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid, mis on kehtestatud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (1) (edaspidi „nõukogu julgeolekueeskirjad”).

Artikkel 7

Käsuliin

1.   EU SSR GUINEA-BISSAU missioonil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EU SSR GUINEA-BISSAU poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EU SSR GUINEA-BISSAU ülem strateegilisel tasandil, andes missiooni juhile juhiseid ning nõu ja tehnilist abi. ELi sõjalise staabi tsiviil-sõjaline staabiüksus kaasatakse kõikidesse aspektidesse tema pädevuse piires.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EU SSR GUINEA-BISSAU missiooni kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.

Artikkel 8

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kooskõlas ELi lepingu artikliga 25.

Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning teha muudatusi operatsioonide kontseptsioonis (CONOPS) ja operatsiooni plaanis (OPLAN). Missiooni eesmärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraste ajavahemike järel aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.

Artikkel 9

Finantssätted

1.   Missiooniga seotud kulude katmiseks määratud lähtesumma on 5 650 000 eurot.

2.   Kõiki kulusid hallatakse vastavalt eelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse eeskirjadele ja menetlustele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise summad ei jää ühenduse omandisse. Kolmandate riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetlustes.

3.   Missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud tegevuse kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

4.   Rahastamisel võetakse arvesse missiooni operatiivvajadusi, kaasa arvatud varustuse kokkusobivust.

5.   Missiooniga seotud kulud on abikõlblikud alates käesoleva ühismeetme jõustumisest.

Artikkel 10

Kolmandate riikide osalemine

1.   Ilma et see piiraks ELi sõltumatust otsuste tegemisel ja tema ühtset institutsioonilist raamistikku, võib kolmandaid riike kutsuda üles missiooni toetama tingimusel, et nad katavad oma isikkoosseisu lähetamise kulud, sealhulgas töötasud, täieulatusliku üldkindlustuse, päevarahad ning sõidukulud Guinea-Bissau Vabariiki ja sealt tagasi, ning annavad vastavalt vajadusele oma panuse projekti jooksvate kulude katteks.

2.   Missiooni toetavatel kolmandatel riikidel on missiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui liikmesriikidel.

3.   Nõukogu volitab poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid pakutava toetuse vastuvõtmise kohta ning moodustama osalejate komitee.

4.   Kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse lepingutega vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud menetlusele. Eesistujariiki abistav peasekretär/kõrge esindaja võib kõnealuse korra osas eesistujariigi nimel läbirääkimisi pidada. Kui EL ja kolmas riik on sõlminud lepingu, millega kehtestatakse raamistik asjaomase kolmanda riigi osalemiseks ELi kriisiohjeoperatsioonidel, kohaldatakse missiooni raames sellise lepingu sätteid.

Artikkel 11

Koordineerimine

1.   Nõukogu ja komisjon tagavad kumbki oma pädevuse piires käesoleva ühismeetme järjepidevuse ühenduse välistegevusega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 teisele lõigule. Nõukogu ja komisjon teevad sel eesmärgil omavahel koostööd. ELi tegevuse koordineerimist Guinea-Bissau Vabariigis puudutav kord määratakse kindlaks Bissaus ja Brüsselis.

2.   Ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, tegutseb missiooni juht tihedas kooskõlas komisjoni delegatsiooniga, et tagada Guinea-Bissau julgeolekusektori reformi osas läbiviidava ELi toetustegevuse sidusus.

3.   Missiooni juht teeb tihedat koostööd kohapeal asuva ELi eesistujariigi esindajaga ja teiste ELi missioonide juhtidega, eelkõige seoses ELi osalemisega riikliku julgeolekustrateegia rakendamise juhtkomitees.

4.   Missiooni juht teeb koostööd teiste riigis kohalolevate rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige ÜRO, ECOWASi ja rahvusvahelise Guinea-Bissau kontaktrühmaga.

Artikkel 12

Salastatud teabe avaldamine

1.   Peasekretär/kõrge esindaja on kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega volitatud avaldama käesolevasse ühismeetmesse kaasatud kolmandatele riikidele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”.

2.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ja missiooni operatiivvajadustest lähtudes ÜROle ja ECOWASile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

3.   Täpse ja vahetu operatiivvajaduse puhul on peasekretär/kõrge esindaja volitatud avaldama kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Kõikidel muudel juhtudel avaldatakse nimetatud teavet ja dokumente vastuvõtjariigile kooskõlas menetlustega, mis vastavad vastuvõtjariigi ja ELi vahelise koostöö tasemele.

4.   Peasekretär/kõrge esindaja on volitatud avaldama käesolevasse ühismeetmesse kaasatud kolmandatele riikidele liidu salastamata dokumente, mis on seotud operatsiooni käsitlevate nõukogu aruteludega ning mille suhtes vastavalt nõukogu kodukorra (2) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 13

EU SSR GUINEA-BISSAU ja selle isikkoosseisu staatus

1.   EU SSR GUINEA-BISSAU ja selle isikkoosseisu staatus, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud missiooni täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku vastavalt ELi lepingu artiklis 24 sätestatud menetlusele. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib sellise kokkuleppe viimase nimel läbi rääkida.

2.   Isikkoosseisu liikme lähetanud riik või ELi institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või on see esitatud tema vastu. Kõnealune riik või ELi institutsioon vastutab lähetatud isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete eest.

Artikkel 14

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EU SSR GUINEA-BISSAU jaoks kooskõlas artiklitega 4 ja 7, tehes seda koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga.

2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning nende minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest, mida kohaldatakse operatsiooni suhtes kooskõlas ELi poliitikaga, mis käsitleb ELi lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide alusel väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4.   EU SSR GUINEA-BISSAU isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas OPLANiga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täiendkoolitust.

5.   Missiooni juht tagab ELi salastatud teabe kaitse kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega.

Artikkel 15

Valveteenistus

EU SSR GUINEA-BISSAU jaoks aktiveeritakse valveteenistus.

Artikkel 16

Missiooni läbivaatamine

Kuus kuud pärast missiooni rakendusetapi algust esitatakse poliitika- ja julgeolekukomiteele missiooni ülevaade, mis põhineb missiooni juhi ja nõukogu peasekretariaadi aruandel.

Artikkel 17

Jõustumine ja kehtivusaeg

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse kuni 31. maini 2009.

Artikkel 18

Avaldamine

1.   Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikli 8 lõike 1 kohased poliitika- ja julgeolekukomitee otsused, mis käsitlevad missiooni juhi ametisse nimetamist, avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).

1

(2)  Otsus 2006/683/EÜ, Euratom (ELT L 285, 16.10.2006, lk 47). Otsust on muudetud otsusega 2007/881/EÜ, Euratom (ELT L 346, 29.12.2007, lk 17).

2

---

| 14.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 40/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 40/16

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2008/113/ÜVJP,

12. veebruar 2008,

riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi toetamiseks ELi strateegia (väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks) raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. detsembril 2005 võttis ÜRO Peaassamblee vastu riikide ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”). |
| --- | --- |

(1)

8. detsembril 2005 võttis ÜRO Peaassamblee vastu riikide ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”).

| (2) | 15.–16. detsembril 2005 võttis Euroopa Ülemkogu vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „väike- ja kergrelvi käsitlev ELi strateegia”), milles kutsutakse üles toetama väike- ja kergrelvade ning laskemoona päritolu kindlakstegemist ja märgistamist käsitleva õiguslikult siduva rahvusvahelise vahendi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(2)

15.–16. detsembril 2005 võttis Euroopa Ülemkogu vastu ELi strateegia väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (edaspidi „väike- ja kergrelvi käsitlev ELi strateegia”), milles kutsutakse üles toetama väike- ja kergrelvade ning laskemoona päritolu kindlakstegemist ja märgistamist käsitleva õiguslikult siduva rahvusvahelise vahendi vastuvõtmist.

| (3) | Võttes vastu päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi, kohustusid riigid võtma mitmeid meetmeid, et tagada väike- ja kergrelvade nõuetekohane märgistamine ja nende üle arvestuse pidamine ning tugevdada ebaseaduslike väike- ja kergrelvade päritolu kindlakstegemisel tehtavat koostööd. Eelkõige pidid riigid tagama, et nad on vastavalt päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi nõuetele suutelised tegema kindlaks päritolu ja vastama päritolu kindlakstegemise eesmärgil esitatavatele päringutele. Nimetatud vahendis sätestatakse, et riigid teevad vajadusel koostööd ÜROga, et toetada selle vahendi tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

(3)

Võttes vastu päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi, kohustusid riigid võtma mitmeid meetmeid, et tagada väike- ja kergrelvade nõuetekohane märgistamine ja nende üle arvestuse pidamine ning tugevdada ebaseaduslike väike- ja kergrelvade päritolu kindlakstegemisel tehtavat koostööd. Eelkõige pidid riigid tagama, et nad on vastavalt päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi nõuetele suutelised tegema kindlaks päritolu ja vastama päritolu kindlakstegemise eesmärgil esitatavatele päringutele. Nimetatud vahendis sätestatakse, et riigid teevad vajadusel koostööd ÜROga, et toetada selle vahendi tõhusat rakendamist.

| (4) | 6. detsembril 2006 võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni 61/66 väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide kohta, milles kutsuti riike üles rakendama päritolu kindlakstegemist käsitlevat rahvusvahelist vahendit, selle rakendamist arutatakse iga kahe aasta järel toimuval riikide kohtumisel 2008. aastal. |
| --- | --- |

(4)

6. detsembril 2006 võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni 61/66 väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõigi aspektide kohta, milles kutsuti riike üles rakendama päritolu kindlakstegemist käsitlevat rahvusvahelist vahendit, selle rakendamist arutatakse iga kahe aasta järel toimuval riikide kohtumisel 2008. aastal.

| (5) | Käesolevat ühismeedet rakendatakse vastavalt finants- ja haldusraamistiku lepingule, mille Euroopa Komisjon sõlmis ÜROga. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevat ühismeedet rakendatakse vastavalt finants- ja haldusraamistiku lepingule, mille Euroopa Komisjon sõlmis ÜROga.

| (6) | ÜRO sekretariaat (ÜRO desarmeerimisbüroo) taotleb vastavalt päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi punktidele 27, 29 ja 30 rahalist abi, et toetada päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi edendamise eesmärgil läbiviidavaid tegevusi, |
| --- | --- |

(6)

ÜRO sekretariaat (ÜRO desarmeerimisbüroo) taotleb vastavalt päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi punktidele 27, 29 ja 30 rahalist abi, et toetada päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi edendamise eesmärgil läbiviidavaid tegevusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Euroopa Liit jätkab päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi edendamist.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks toetab Euroopa Liit ÜRO desarmeerimisbüroo projekti päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi edendamiseks 2008. aastal, mis hõlmab kolme piirkondlikku seminari, et tutvustada asjaomastele valitsusametnikele ja teistele isikutele (sealhulgas väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktisikutele, õiguskaitsetöötajatele, riiklike koordineerimisasutuste töötajatele ja parlamendiliikmetele) päritolu kindlakstegemist käsitleva rahvusvahelise vahendi sätteid põhjalikumalt.

Projekti kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja (edaspidi „peasekretär/kõrge esindaja”). Komisjon on ühismeetme rakendamisse täiel määral kaasatud.

2.   ELi toetusel läbiviidavate tegevuste tehnilise teostamise eest vastutab ÜRO desarmeerimisbüroo, kes täidab oma ülesandeid eesistujariiki abistava peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil lepib peasekretär/kõrge esindaja ÜRO desarmeerimisbürooga kokku vajalike korralduste osas.

3.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon teavitavad üksteist regulaarselt käesoleva ühismeetme rakendamisest vastavalt oma vastavatele pädevustele.

Artikkel 3

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise lähtesumma on 299 825 eurot, mida rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summast, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Järelvalvet lõikes 2 osutatud toetusena antavate kulutuste nõuetekohase haldamise üle teostab komisjon. Sel eesmärgil sõlmib komisjon ÜRO desarmeerimisbürooga rahastamislepingu. Rahastamislepingus sätestatakse, et ÜRO desarmeerimisbüroo tagab ELi rahalise abi nähtavuse, mis vastab selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu niipea kui võimalik pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Komisjon teatab nõukogule kõigist selles protsessis esilekerkivatest probleemidest ja rahastamislepingu sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/ÜVJP kõrge esindaja, annab nõukogule ÜRO desarmeerimisbüroo poolt koostatud aruannete põhjal aru käesoleva ühismeetme rakendamise kohta. Nimetatud aruannete põhjal viib nõukogu läbi hindamise. Komisjon on ühismeetme rakendamisse täiel määral kaasatud. Komisjon esitab aruande käesoleva ühismeetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Ühismeede kaotab kehtivuse 12 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 nimetatud rahastamislepingu sõlmimisest või 6 kuu möödumisel pärast ühismeetme vastuvõtmist, kui selle perioodi jooksul ei ole sõlmitud rahastamislepingut.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

LISA

ELi RAHALINE TOETUS ÜRO PROJEKTILE PÄRITOLU KINDLAKSTEGEMIST KÄSITLEVA RAHVUSVAHELISE VAHENDI TOETAMISEKS

1.   Sissejuhatus

ÜRO sekretariaat (desarmeerimisbüroo) (edaspidi „ÜRO desarmeerimisbüroo”) kavatseb 2008. aastal korraldada mitmeid piirkondlikke ja allpiirkondlikke seminare, et asjaomased valitsusametnikud ja teised isikud (sealhulgas väike- ja kergrelvade valdkonna kontaktisikud, õiguskaitsetöötajad, riiklike koordineerimisasutuste töötajad ja parlamendiliikmed) saaksid ÜRO Peaassamblee poolt 8. detsembril 2005 vastu võetud riikidel ebaseaduslike väike- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja päritolu kindlakstegemist võimaldava rahvusvahelise vahendi (edaspidi „päritolu kindlakstegemist käsitlev rahvusvaheline vahend”) sätetega põhjalikumalt tutvuda.

2.   Projekti kirjeldus

Kaks päeva kestvatel seminaridel keskendutakse praktilistele küsimustele ja antakse osalejatele teavet, et suurendada nende teadmisi päritolu kindlakstegemist käsitlevast rahvusvahelisest vahendist, selle asjakohasusest ning vahendi riiklikul tasandil rakendamise tagamiseks vajalikest võimetest, oskustest ja vahenditest. Lisaks sellele on seminaride eesmärk algatada vajaduste hindamine iga riigi kohta eraldi.

ÜRO desarmeerimisbüroo tavarelvastuse osakond kavatseb korraldada ja läbi viia seminarid koostöös büroo piirkondliku desarmeerimisosakonnaga, kuhu kuulub kolm ÜRO piirkondlikku desarmeerimiskeskust. Lisaks sellele püüab ÜRO desarmeerimisbüroo teha koostööd huvitatud valitsuste, asjaomaste piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide, rahvusvaheliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, kellel on kogemusi väike- ja kergrelvade märgistamise ja päritolu kindlakstegemise valdkonnas, sealhulgas Bonni Rahvusvahelise Ümberkorralduskeskusega (BICC), Euroopa Rahu- ja Julgeoleku-uuringute ja -info Instituudiga (GRIP) ja organisatsiooniga Small Arms Survey (SAS). Koostöös Interpoliga tehakse samuti tehnilised ettekanded, et tutvustada osalejatele olemasolevaid tehnilisi vahendeid ja abistada õiguskaitsetöötajaid ebaseaduslike väike- ja kergrelvade tuvastamisel ja nende päritolu kindlakstegemisel.

2.1.   Lääne-Aafrika

Lääne-Aafrikas läbiviidava seminari võimalikeks toimumiskohtadeks on Bamako (Mali), Abuja (Nigeeria), Libreville (Gabon) või Lomés (Togo) asuv ÜRO piirkondlik rahu ja desarmeerimise keskus. Lõpliku otsuse seminari toimumiskoha kohta teeb ÜRO desarmeerimisbüroo koostöös eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

Seminarist võivad osa võtta (1) allpiirkondlike organisatsioonide Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS) ja Kesk-Aafrika riikide majandusühenduse (ECCAS) liikmesriigid:

ECOWAS: Benin, Burkina Faso, Cabo Verde, Côte d’Ivoire, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Libeeria, Mali, Niger, Nigeeria, Senegal, Sierra Leone, Togo. ECCAS: Angola, Burundi, Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Kongo, Gabon, Ekvatoriaal-Guinea, São Tomé ja Principe.

2.2.   Aasia

Aasias peetav seminar toimub Korea Vabariigis, Soulis.

Seminarist võivad osa võtta järgmised riigid:

Afganistan, Austraalia, (2) Bangladesh, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Jaapan, (2) Kasahstan, Kirgiisi Vabariik, Malaisia, Myanmar, Nepal, Pakistan, Paapua Uus-Guinea, Filipiinid, Saalomoni Saared, Sri Lanka, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Usbekistan, Vietnam.

2.3.   Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maad

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna seminar toimub Brasiilias. Lõpliku otsuse seminari toimumiskoha kohta teeb ÜRO desarmeerimisbüroo koostöös eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

Seminarist võivad osa võtta järgmised riigid:

Argentiina, Bahama, Barbados, Boliivia, Brasiilia, Tšiili, Kolumbia, Kuuba, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Guyana, Haiti, Honduras, Jamaica, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peruu, Trinidad ja Tobago, Uruguay, Venezuela.

3.   Kestus

Projektide eeldatav kogukestus on 12 kuud.

4.   Kasusaajad

Seminaride kasusaajad on eespool nimetatud Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika riigid, kellel ÜRO desarmeerimisbüroo andmetel on vaja suurendada teadmisi päritolu kindlakstegemist käsitlevast rahvusvahelisest vahendist ning samuti teha kindlaks selle vahendi riiklikul tasandil rakendamiseks vajalikud võimed, oskused ja vahendid.

Osalema kutsutakse ka võimalikud piirkondlikud ja muud tehnilise doonorabi andjad ning samuti asjaomased rahvusvahelised, piirkondlikud ja allpiirkondlikud organisatsioonid.

5.   Rakendusüksus

Käesolevas ühismeetmes sätestatud ELi toetusel läbiviidatavate tehniliste tegevuste teostamise eest hoolitseb oma üldiste kohustuste raames ÜRO desarmeerimisbüroo eesistujariiki abistava peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all.

6.   Projekti hinnanguline kogumaksumus ja ELi rahaline toetus

Projekti kaasrahastavad EL ja teised rahastajad. ELi toetus katab kasusaajate riikide osalemise seminaridel ja ekspertidega seotud kulud, välja arvatud ÜRO töötajate kulud, ja konverentsikulud. ELi toetusega rahastatakse esmajärjekorras toetuskõlbulikud tegevused Aafrikas läbiviidaval seminaril. Asjaomaste piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonide tehtud kulutused tuleks samuti katta, kui need on otseselt seotud nende osalemisega projektide alastes tegevustes. ÜRO desarmeerimisbüroo vastutab teiste rahastajate poolt projekti ülejäänud kulude katmiseks antava toetuse üldise koordineerimise eest.

Projekti arvestuslik kogumaksumus on 798 800 USA dollarit, millest ELi rahaline toetus on 299 825 eurot.

---

(1)  ÜRO desarmeerimisbüroo korraldab 2007. aasta detsembris seminari Põhja-, Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna jaoks.

(2)  Austraalia ja Jaapani valitsus katavad oma osalejate reisikulud.

---