# Euroopan unionin L 20/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 20 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta27. tammikuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 20

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta27. tammikuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisia kalastusmahdollisuuksia Skagerrakissa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/108, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta | 2 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/109, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta | 4 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/110, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta sellaisten tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, sekä menettelyn päättämisestä Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnin osalta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 6 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/111, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, meribassikannan (Dicentrarchus labrax) säilymiseen Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä kohdistuvan vakavan uhan lievittämiseksi toteutettavista toimenpiteistä | 31 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/112, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 34 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/113, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 539/2007 muna- ja muna-albumiinialalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta | 36 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/114, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 536/2007 Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatussa tariffikiintiössä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta | 38 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/115, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 1384/2007 Israelista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta | 40 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi | 42 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2015/117, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta | 85 |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2015/118, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta | 87 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisia kalastusmahdollisuuksia Skagerrakissa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

1

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/108, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta

2

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/109, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta

4

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/110, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta sellaisten tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, sekä menettelyn päättämisestä Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnin osalta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

6

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/111, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, meribassikannan (Dicentrarchus labrax) säilymiseen Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä kohdistuvan vakavan uhan lievittämiseksi toteutettavista toimenpiteistä

Dicentrarchus labrax

31

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/112, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

34

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/113, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 539/2007 muna- ja muna-albumiinialalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

36

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/114, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 536/2007 Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatussa tariffikiintiössä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

38

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/115, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, asetuksella (EY) N:o 1384/2007 Israelista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

40

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/116, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi

42

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2015/117, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta

85

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös (YUTP) 2015/118, annettu 26 päivänä tammikuuta 2015, Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta

87

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Norjan kuningaskunnan välisen Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisia kalastusmahdollisuuksia Skagerrakissa koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

Euroopan unioni ja Norjan kuningaskunta allekirjoittivat Brysselissä 15. tammikuuta 2015 sopimuksen Tanskan, Norjan ja Ruotsin lipun alla purjehtivien alusten vastavuoroisista kalastusmahdollisuuksista Skagerrakissa (1).

Sopimusta sovelletaan sen 9 artiklan nojalla väliaikaisesti 15. tammikuuta 2015 alkaen.

---

(1)  EUVL L 224, 30.7.2014, s. 3.

---

ASETUKSET

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/2

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/108,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 36/2012 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Syyrian tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EU) N:o 442/2011 kumoamisesta 18 päivänä tammikuuta 2012 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 36/2012 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 36/2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 18 päivänä tammikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 36/2012.

| (2) | Euroopan unionin yleinen tuomioistuin kumosi 13 päivänä marraskuuta 2014 asioissa T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 antamillaan tuomioilla neuvoston päätöksen sisällyttää Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin yleinen tuomioistuin kumosi 13 päivänä marraskuuta 2014 asioissa T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 antamillaan tuomioilla neuvoston päätöksen sisällyttää Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International asetuksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International olisi merkittävä uudelleen, uusin perustein, luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International olisi merkittävä uudelleen, uusin perustein, luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (4) | Asetus (EU) N:o 36/2012 olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Asetus (EU) N:o 36/2012 olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 36/2012 liite II tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EUVL L 16, 19.1.2012, s. 1.

1

---

LIITE

Lisätään seuraavat henkilöt ja yhteisö päätöksen (EU) N:o 36/2012 liitteessä II olevaan henkilöitä ja yhteisöjä koskevaan luetteloon.

I   LUETTELO 14 ARTIKLASSA JA 15 ARTIKLAN 1 KOHDAN a ALAKOHDASSA TARKOITETUISTA LUONNOLLISISTA HENKILÖISTÄ, OIKEUSHENKILÖISTÄ, YHTEISÖISTÄ JA ELIMISTÄ

A.   HENKILÖT

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Syntymäaika: 20. toukokuuta 1966.
  Passi nro 002954347 | Merkittävä syyrialainen liikemies, Hamcho International -yhtiön omistaja, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten presidentti Bashar al-Assadiin ja Maher al-Assadiin.
  Ollut maaliskuusta 2014 lähtien kahdenvälisten yritysneuvostojen Kiinasta vastaava puheenjohtaja talousministeri Khodr Orfalin nimitettyä hänet tähän tehtävään.
  Mohammed Hamcho hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (alias Khaled) Qaddur (

  ) (alias Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Maher al-Assadiin, joka on Syyrian hallinnon keskeinen henkilö.
  Khalid Qaddur hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (alias Aiman Jaber) | Syntymäpaikka: Latakia | Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten Maher al-Assadiin ja Rami Makhloufiin.
  On myös tukenut hallintoa helpottamalla öljyn tuontia Overseas Petroleum Trading Company -yhtiöltä Syyriaan El Jazireh -yhtiönsä kautta.
  Ayman Jabir hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

18.

Image

Image

Syntymäaika: 20. toukokuuta 1966.

Passi nro 002954347

Merkittävä syyrialainen liikemies, Hamcho International -yhtiön omistaja, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten presidentti Bashar al-Assadiin ja Maher al-Assadiin.

Ollut maaliskuusta 2014 lähtien kahdenvälisten yritysneuvostojen Kiinasta vastaava puheenjohtaja talousministeri Khodr Orfalin nimitettyä hänet tähän tehtävään.

Mohammed Hamcho hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

28.

Image

Image

Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Maher al-Assadiin, joka on Syyrian hallinnon keskeinen henkilö.

Khalid Qaddur hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

33.

Image

Image

Syntymäpaikka: Latakia

Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten Maher al-Assadiin ja Rami Makhloufiin.

On myös tukenut hallintoa helpottamalla öljyn tuontia Overseas Petroleum Trading Company -yhtiöltä Syyriaan El Jazireh -yhtiönsä kautta.

Ayman Jabir hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

B.   YHTEISÖT

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (alias Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damascus |
| P.: 963 112316675 |
| Faksi: 963 112318875 |
| www-sivut: www.hamshointl.com |
| Sähköposti: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

3.

Hamcho International

(alias Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damascus

P.: 963 112316675

Faksi: 963 112318875

www-sivut: www.hamshointl.com

Sähköposti: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International on suuri syyrialainen holdingyhtiö, jonka omistaa Mohammed Hamcho.

Hamcho International hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyvään tai sitä tukevaan henkilöön.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/4

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/109,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi annetun asetuksen (EY) N:o 560/2005 täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvien rajoittavien erityistoimenpiteiden toteuttamisesta Norsunluurannikon tilanteen vuoksi 12 päivänä huhtikuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 560/2005 (1) ja erityisesti sen 11 a artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 560/2005. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä huhtikuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 560/2005.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston Norsunluurannikkoa koskevalla päätöslauselmalla 1572 (2004) perustettu pakotekomitea poisti 20 päivänä marraskuuta 2014 yhden henkilön niiden henkilöiden luettelosta, joihin kohdistetaan mainitun päätöslauselman 9–12 kohdassa määrättyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston Norsunluurannikkoa koskevalla päätöslauselmalla 1572 (2004) perustettu pakotekomitea poisti 20 päivänä marraskuuta 2014 yhden henkilön niiden henkilöiden luettelosta, joihin kohdistetaan mainitun päätöslauselman 9–12 kohdassa määrättyjä toimenpiteitä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 560/2005 liitteessä I oleva luettelo henkilöistä, joihin rajoittavia toimenpiteitä sovelletaan, olisi siten muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 560/2005 liitteessä I oleva luettelo henkilöistä, joihin rajoittavia toimenpiteitä sovelletaan, olisi siten muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 560/2005 liite I tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. DŪKLAVS

---

(1)  EUVL L 95, 14.4.2005, s. 1.

1

---

LIITE

Poistetaan asetuksen (EY) N:o 560/2005 liitteessä I oleva seuraavaa henkilöä koskeva kohta:

Alcide DJÉDJÉ

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/6

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/110,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta sellaisten tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, sekä menettelyn päättämisestä Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnin osalta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1256/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 ja jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Thaimaasta ja Ukrainasta, tuonnissa, jäljempänä ’lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 10,1–90,6 prosentin suuruisen arvotullin muodossa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1256/2008 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 ja jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Venäjältä, Thaimaasta ja Ukrainasta, tuonnissa, jäljempänä ’lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 10,1–90,6 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (2) | Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissio vastaanotti 18 päivänä syyskuuta 2013 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Euroopan unionin hitsattujen teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli yli 25 prosenttia hitsattujen putkien kokonaistuotannosta unionissa. |
| --- | --- |

(2)

Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen johdosta komissio vastaanotti 18 päivänä syyskuuta 2013 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Euroopan unionin hitsattujen teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the welded steel tubes industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli yli 25 prosenttia hitsattujen putkien kokonaistuotannosta unionissa.

| (3) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

3.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (4) | Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(4)

Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä joulukuuta 2013 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4.   Tutkimus

4.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (5) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(5)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2013 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

4.2   Menettelyn osapuolet

| (6) | Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Valko-Venäjän, Kiinan, Venäjän ja Ukrainan, jäljempänä ’asianomaiset maat’, vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, Valko-Venäjän, Kiinan, Venäjän ja Ukrainan, jäljempänä ’asianomaiset maat’, vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisten maiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (7) | Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(7)

Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

4.2.1   Vientiä harjoittavien tuottajien otanta

| (8) | Koska Kiinassa, Venäjällä ja Ukrainalla toimivia vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(8)

Koska Kiinassa, Venäjällä ja Ukrainalla toimivia vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (9) | Komissio ei loppujen lopuksi saanut otantaa koskevaan kyselyyn vastauksia kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yhdeltä Ukrainassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin vastaus. Lisäksi vastaukset saatiin kolmelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Näin ollen komissio katsoi, ettei vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ei loppujen lopuksi saanut otantaa koskevaan kyselyyn vastauksia kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yhdeltä Ukrainassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta saatiin vastaus. Lisäksi vastaukset saatiin kolmelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta. Näin ollen komissio katsoi, ettei vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta ollut tarpeen.

4.2.2   Tuojien ja unionin tuottajien otanta

| (10) | Koska etuyhteydettömiä tuojia oli unionissa ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu yhtään vastausta, otantaa ei käytetty etuyhteydettömiin tuojiin. |
| --- | --- |

(10)

Koska etuyhteydettömiä tuojia oli unionissa ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska etuyhteydettömiltä tuojilta ei saatu yhtään vastausta, otantaa ei käytetty etuyhteydettömiin tuojiin.

| (11) | Menettelyyn osallistuvien unionin tuottajien suuren määrän takia vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, että komissio oli alustavasti valinnut unionin tuottajista vahingon määrittämistä varten otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Esivalinta oli tehty käyttämällä komission käytettävissä vireillepanovaiheessa olleita tietoja, ja se perustui tuottajien myyntimäärään, tuotantomäärään ja maantieteelliseen sijaintiin unionissa. Otanta vastasi suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon ja myynnin määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 52 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta ja -myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa. Lisäksi otos oli edustava yritysten maantieteellisen sijainnin osalta, koska siihen kuului yrityksiä neljästä eri jäsenvaltiosta. EU:n tuottajia kuultiin ehdotetusta otoksesta vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä. Koska tuottajia ei ilmoittautunut lisää eikä otoksesta saatu huomautuksia, ehdotettu otos vahvistettiin. |
| --- | --- |

(11)

Menettelyyn osallistuvien unionin tuottajien suuren määrän takia vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, että komissio oli alustavasti valinnut unionin tuottajista vahingon määrittämistä varten otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Esivalinta oli tehty käyttämällä komission käytettävissä vireillepanovaiheessa olleita tietoja, ja se perustui tuottajien myyntimäärään, tuotantomäärään ja maantieteelliseen sijaintiin unionissa. Otanta vastasi suurinta edustavaa unionin tuotannonalan tuotannon ja myynnin määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa, ja se muodostaa 52 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta ja -myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa. Lisäksi otos oli edustava yritysten maantieteellisen sijainnin osalta, koska siihen kuului yrityksiä neljästä eri jäsenvaltiosta. EU:n tuottajia kuultiin ehdotetusta otoksesta vireillepanoilmoituksen julkaisupäivänä. Koska tuottajia ei ilmoittautunut lisää eikä otoksesta saatu huomautuksia, ehdotettu otos vahvistettiin.

| (12) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille ja otokseen valituille unionin tuottajille. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Unionin tuottajat:






  — | Arcelor Mittal Karvina, Tšekki, |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Komissio lähetti tätä varten kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille ja otokseen valituille unionin tuottajille. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Unionin tuottajat:

—

Arcelor Mittal Karvina, Tšekki,

| — | Arcelor Mittal Krakow, Puola, |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Krakow, Puola,

| — | Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italia, |
| --- | --- |

—

Arvedi Tubi Acciaio s.p.A, Cremona, Italia,

| — | Tata Steel UK Limited, Corby, Yhdistynyt kuningaskunta; |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Corby, Yhdistynyt kuningaskunta;

| b) | Vientiä harjoittava tuottaja Valko-Venäjällä:






  — | Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Valko-Venäjä; |
| --- | --- | --- |

b)

Vientiä harjoittava tuottaja Valko-Venäjällä:

—

Mogilev Metallurgical Works, Mogilev, Valko-Venäjä;

| c) | Ukrainassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva kauppias:






  — | Interpipe Europe SA, Lugano, Sveitsi; |
| --- | --- | --- |

c)

Ukrainassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva kauppias:

—

Interpipe Europe SA, Lugano, Sveitsi;

| d) | Tuottaja Venäjällä:






  — | Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Venäjä; |
| --- | --- | --- |

d)

Tuottaja Venäjällä:

—

Pervouralsk New Pipe Plant, Pervouralsk, Venäjä;

| e) | Vertailumaassa toimiva tuottaja:






  — | Robor Ltd Johannesburg, Etelä-Afrikka. |
| --- | --- | --- |

e)

Vertailumaassa toimiva tuottaja:

—

Robor Ltd Johannesburg, Etelä-Afrikka.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (13) | Tarkasteltavana olevat tuotteet ovat Valko-Venäjältä, Kiinasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 luokiteltavia poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettuja hitsattuja putkia, joiden ulkoläpimitta on enintään 168,3 millimetriä, lukuun ottamatta putkia, jollaisia käytetään öljy- ja kaasuputkijohdoissa tai öljyn tai kaasun porauksessa, tarkkuusputkia ja putkia, joissa on liitos- tai muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa. |
| --- | --- |

(13)

Tarkasteltavana olevat tuotteet ovat Valko-Venäjältä, Kiinasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 luokiteltavia poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettuja hitsattuja putkia, joiden ulkoläpimitta on enintään 168,3 millimetriä, lukuun ottamatta putkia, jollaisia käytetään öljy- ja kaasuputkijohdoissa tai öljyn tai kaasun porauksessa, tarkkuusputkia ja putkia, joissa on liitos- tai muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa.

| (14) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeilla on kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen. |
| --- | --- |

(14)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeilla on kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja että niitä käytetään periaatteessa samaan tarkoitukseen.

2.   Samankaltainen tuote

| (15) | Todettiin, että unionin tuotannonalan tuottamilla ja unionissa myymillä hitsatuilla putkilla sekä asianomaisissa maissa ja vertailumaassa tuotetuilla ja myydyillä hitsatuilla putkilla on olennaisesti samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja niillä on samat peruskäyttötarkoitukset kuin asianomaisissa maissa tuotetuilla ja unioniin vietäväksi myydyillä hitsatuilla putkilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(15)

Todettiin, että unionin tuotannonalan tuottamilla ja unionissa myymillä hitsatuilla putkilla sekä asianomaisissa maissa ja vertailumaassa tuotetuilla ja myydyillä hitsatuilla putkilla on olennaisesti samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja niillä on samat peruskäyttötarkoitukset kuin asianomaisissa maissa tuotetuilla ja unioniin vietäväksi myydyillä hitsatuilla putkilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (16) | Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti neljästä tarkasteltavana olevasta maasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(16)

Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti neljästä tarkasteltavana olevasta maasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

| (17) | Kaikki tutkimuksen kohteena olevat neljä maata veivät vähäpätöisiä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä yhdenkään tutkimuksen kohteena olevan neljän maan kohdalla. Arviointi rajoittui polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen käyttäen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Kuten aiemmassa tutkimuksessa, vienti Valko-Venäjälle jätettiin ottamatta huomioon tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

(17)

Kaikki tutkimuksen kohteena olevat neljä maata veivät vähäpätöisiä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi polkumyynnin toistuminen ei ole todennäköistä yhdenkään tutkimuksen kohteena olevan neljän maan kohdalla. Arviointi rajoittui polkumyynnin toistumisen todennäköisyyteen käyttäen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Kuten aiemmassa tutkimuksessa, vienti Valko-Venäjälle jätettiin ottamatta huomioon tätä tarkoitusta varten.

MUUT KUIN MARKKINATALOUSMAAT

1.   Vertailumaa

| (18) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla Valko-Venäjän ja Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaita. Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Vireillepanoilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten pyynnön esittäjä ehdotti. |
| --- | --- |

(18)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla Valko-Venäjän ja Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaita. Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Vireillepanoilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltojen käyttämistä vertailumaana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten pyynnön esittäjä ehdotti.

| (19) | Komissio sai huomautuksia Mogilevilta ja Valko-Venäjän viranomaisilta. Huomautuksia ei saatu asianomaisilta osapuolilta Kiinassa. |
| --- | --- |

(19)

Komissio sai huomautuksia Mogilevilta ja Valko-Venäjän viranomaisilta. Huomautuksia ei saatu asianomaisilta osapuolilta Kiinassa.

| (20) | Valkovenäläiset osapuolet väittivät, ettei Yhdysvallat ollut sopiva valinta ainoan Yhdysvalloissa toimivan yhteistyössä toimineen tuottajan ja unionin tuotannonalan välisten väitettyjen yhteyksien vuoksi. |
| --- | --- |

(20)

Valkovenäläiset osapuolet väittivät, ettei Yhdysvallat ollut sopiva valinta ainoan Yhdysvalloissa toimivan yhteistyössä toimineen tuottajan ja unionin tuotannonalan välisten väitettyjen yhteyksien vuoksi.

| (21) | Valkovenäläiset osapuolet ehdottivat Venäjän käyttämistä vertailumaana, koska Venäjän terästeollisuuden väitetään olevan verrattavissa Valko-Venäjän terästeollisuuteen, koska niillä on yhteisiä yhteyksiä entiseen Neuvostoliittoon. |
| --- | --- |

(21)

Valkovenäläiset osapuolet ehdottivat Venäjän käyttämistä vertailumaana, koska Venäjän terästeollisuuden väitetään olevan verrattavissa Valko-Venäjän terästeollisuuteen, koska niillä on yhteisiä yhteyksiä entiseen Neuvostoliittoon.

| (22) | Tutkimuksessa kuitenkin vahvistui, että maakaasun arvo ei näkynyt asianmukaisesti ainoan yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan tuotantokustannuksissa (ks. johdanto-osan 69 kappale). Lisäksi tämän venäläisen tuottajan yhteistyö ei ollut riittävää (ks. johdanto-osan 61 kappale). Tämän vuoksi Venäjän valitsemisesta vertailumaaksi ei pidetty asianmukaisena. |
| --- | --- |

(22)

Tutkimuksessa kuitenkin vahvistui, että maakaasun arvo ei näkynyt asianmukaisesti ainoan yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan tuotantokustannuksissa (ks. johdanto-osan 69 kappale). Lisäksi tämän venäläisen tuottajan yhteistyö ei ollut riittävää (ks. johdanto-osan 61 kappale). Tämän vuoksi Venäjän valitsemisesta vertailumaaksi ei pidetty asianmukaisena.

| (23) | Komissio kartoitti myös muita kolmansia maita, jotka veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Komissio otti yhteyttä tuottajiin 14:ssä tiedossa olevassa terästä tuottavassa maassa. Näihin maihin kuuluivat Bosnia ja Hertsegovina, Brasilia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Serbia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea ja Taiwan. |
| --- | --- |

(23)

Komissio kartoitti myös muita kolmansia maita, jotka veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Komissio otti yhteyttä tuottajiin 14:ssä tiedossa olevassa terästä tuottavassa maassa. Näihin maihin kuuluivat Bosnia ja Hertsegovina, Brasilia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Serbia, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea ja Taiwan.

| (24) | Yhdysvaltalaiset tuottajat eivät loppujen lopuksi tehneet lainkaan yhteistyötä komission kanssa. Se sai kuitenkin täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen tuottajilta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Etelä-Afrikassa. Koska eteläafrikkalaisella tuottajalla oli huomattavaa kotimaan myyntiä, komissio katsoi Etelä-Afrikan olevan soveliain valinta. |
| --- | --- |

(24)

Yhdysvaltalaiset tuottajat eivät loppujen lopuksi tehneet lainkaan yhteistyötä komission kanssa. Se sai kuitenkin täydelliset vastaukset kyselylomakkeeseen tuottajilta entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa ja Etelä-Afrikassa. Koska eteläafrikkalaisella tuottajalla oli huomattavaa kotimaan myyntiä, komissio katsoi Etelä-Afrikan olevan soveliain valinta.

VALKO-VENÄJÄ

1.   Alustava huomio

| (25) | Suurin tiedossa oleva valkovenäläinen tuottaja OJSC Mogilev Metallurgical Works, jäljempänä ’Mogilev’, toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Mogilev ei kuitenkaan vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen tiedot todennäköisistä vientihinnoista unioniin perustuivat vientihintoihin muihin kolmansiin maihin, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(25)

Suurin tiedossa oleva valkovenäläinen tuottaja OJSC Mogilev Metallurgical Works, jäljempänä ’Mogilev’, toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Mogilev ei kuitenkaan vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen tiedot todennäköisistä vientihinnoista unioniin perustuivat vientihintoihin muihin kolmansiin maihin, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan.

2.   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2.1   Normaaliarvon määritys

| (26) | Valko-Venäjän osalta normaaliarvo määritettiin samankaltaiselle tuotteelle sen kunkin tuotelajin osalta niiden hintojen pohjalta, jotka veloitetaan kotimaan myynnissä riippumattomilta asiakkailta tavanomaisessa kaupankäynnissä Etelä-Afrikassa (vertailumaa). Jos samankaltaisen tuotteen jotakin tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos jotakin tuotelajia ei myyty edustavassa määrin Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon lisäämällä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voiton. |
| --- | --- |

(26)

Valko-Venäjän osalta normaaliarvo määritettiin samankaltaiselle tuotteelle sen kunkin tuotelajin osalta niiden hintojen pohjalta, jotka veloitetaan kotimaan myynnissä riippumattomilta asiakkailta tavanomaisessa kaupankäynnissä Etelä-Afrikassa (vertailumaa). Jos samankaltaisen tuotteen jotakin tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos jotakin tuotelajia ei myyty edustavassa määrin Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon lisäämällä samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voiton.

2.2   Todennäköisen vientihinnan määrittäminen

| (27) | Mogilev ei tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Näin ollen todennäköinen vientihinta määritettiin muihin kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(27)

Mogilev ei tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin. Näin ollen todennäköinen vientihinta määritettiin muihin kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hintojen perusteella.

2.3   Vertailu

| (28) | Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (29) | Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, hyvitysten, alennusten ja kaupan portaisiin liittyvien erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen. |
| --- | --- |

(29)

Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, hyvitysten, alennusten ja kaupan portaisiin liittyvien erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen.

2.4   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (30) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 28,4 prosenttia. |
| --- | --- |

(30)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 28,4 prosenttia.

3.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

3.1   Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

| (31) | Mogilevin tuotantolinjoja käytettiin sekä hitsattujen putkien että putkipalkkien tuotantoon (vain vähäinen tuotantovaihe erottaa näiden kahden tuotteen tuotannon). Mogilev tuotti merkittäviä määriä putkipalkkeja ja vei niitä muun muassa unioniin, koska näiden tavaroiden osalta ei ole voimassa polkumyyntitulleja. Lisäksi Mogilev tuotti hitsattuja putkia, joiden halkaisija on yli 168,3 mm, jäljempänä ’suuret putket’, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja unionissa. |
| --- | --- |

(31)

Mogilevin tuotantolinjoja käytettiin sekä hitsattujen putkien että putkipalkkien tuotantoon (vain vähäinen tuotantovaihe erottaa näiden kahden tuotteen tuotannon). Mogilev tuotti merkittäviä määriä putkipalkkeja ja vei niitä muun muassa unioniin, koska näiden tavaroiden osalta ei ole voimassa polkumyyntitulleja. Lisäksi Mogilev tuotti hitsattuja putkia, joiden halkaisija on yli 168,3 mm, jäljempänä ’suuret putket’, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja unionissa.

| (32) | Nykyisen tuotevalikoiman pohjalta Mogilevin käyttämättömän kapasiteetin lasketaan olevan noin 20 000 tonnia eli noin 5 prosenttia unionin kulutuksesta. |
| --- | --- |

(32)

Nykyisen tuotevalikoiman pohjalta Mogilevin käyttämättömän kapasiteetin lasketaan olevan noin 20 000 tonnia eli noin 5 prosenttia unionin kulutuksesta.

| (33) | Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa vaara, että Mogilev myisi merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(33)

Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa vaara, että Mogilev myisi merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin.

| (34) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, että sen tosiasiallinen käyttämätön kapasiteetti on huomattavasti pienempi hydrauliikkatestauksessa olevan pullonkaulan vuoksi. Hydrauliikkatestaus on kuitenkin vain vähäinen vaihe tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotantoprosessissa, ja tällainen pullonkaula on näin ollen suhteellisen helppo poistaa. Väitettä, jonka mukaan laitoksen käyttämätön kapasiteetti olisi määritettävä hydrauliikkatestauksessa käytettävien laitteiden pullonkaulan pohjalta, ei tämän vuoksi voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(34)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, että sen tosiasiallinen käyttämätön kapasiteetti on huomattavasti pienempi hydrauliikkatestauksessa olevan pullonkaulan vuoksi. Hydrauliikkatestaus on kuitenkin vain vähäinen vaihe tarkasteltavana olevan tuotteen koko tuotantoprosessissa, ja tällainen pullonkaula on näin ollen suhteellisen helppo poistaa. Väitettä, jonka mukaan laitoksen käyttämätön kapasiteetti olisi määritettävä hydrauliikkatestauksessa käytettävien laitteiden pullonkaulan pohjalta, ei tämän vuoksi voida hyväksyä.

3.2   Tuotannon siirtäminen muista tuotteista, joita tuotetaan samoissa tiloissa

| (35) | Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, Mogilevin on tällä hetkellä kannattavampaa tuottaa putkipalkkeja, koska niihin ei sovelleta polkumyyntitulleja, kun taas hitsattuihin putkiin sovelletaan unionissa polkumyyntitulleja. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto itse asiassa keskittyi voimakkaasti tuotteisiin, joihin ei unionissa sovelleta polkumyyntitulleja. Näiden tuotteiden osuus tuotetuista tuotteista oli huomattava. Jos hitsattuihin putkiin ei kohdistuisi toimenpiteitä, on odotettavissa, että Mogilev tuottaisi tasaisemmin eri tuotteita ja siirtäisi kapasiteettiaan tuotteista, joihin ei nykyisin sovelleta toimenpiteitä, hitsattuihin putkiin. |
| --- | --- |

(35)

Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, Mogilevin on tällä hetkellä kannattavampaa tuottaa putkipalkkeja, koska niihin ei sovelleta polkumyyntitulleja, kun taas hitsattuihin putkiin sovelletaan unionissa polkumyyntitulleja. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto itse asiassa keskittyi voimakkaasti tuotteisiin, joihin ei unionissa sovelleta polkumyyntitulleja. Näiden tuotteiden osuus tuotetuista tuotteista oli huomattava. Jos hitsattuihin putkiin ei kohdistuisi toimenpiteitä, on odotettavissa, että Mogilev tuottaisi tasaisemmin eri tuotteita ja siirtäisi kapasiteettiaan tuotteista, joihin ei nykyisin sovelleta toimenpiteitä, hitsattuihin putkiin.

| (36) | Näin ollen on olemassa merkittävä riski, että Mogilev ainakin osittain siirtäisi tuotantoaan tuotteista, joihin ei nykyisin sovelleta polkumyyntitulleja, unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkoitetuille hitsatuille putkille, mikäli toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(36)

Näin ollen on olemassa merkittävä riski, että Mogilev ainakin osittain siirtäisi tuotantoaan tuotteista, joihin ei nykyisin sovelleta polkumyyntitulleja, unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkoitetuille hitsatuille putkille, mikäli toimenpiteet kumottaisiin.

| (37) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, ettei se välittömästi siirtäisi tuotantoaan putkipalkeista hitsattuihin putkiin, koska se on useiden vuosien ajan myynyt suhteessa paljon enemmän putkipalkkeja kuin hitsattuja putkia eikä sillä ole syytä muuttaa tätä käytäntöä. |
| --- | --- |

(37)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, ettei se välittömästi siirtäisi tuotantoaan putkipalkeista hitsattuihin putkiin, koska se on useiden vuosien ajan myynyt suhteessa paljon enemmän putkipalkkeja kuin hitsattuja putkia eikä sillä ole syytä muuttaa tätä käytäntöä.

| (38) | Tässä suhteessa olisi korostettava, että EU on Mogilevin suurin markkina-alue putkipalkeille ja ettei Mogilev tätä nykyä myy hitsattuja putkia unionin markkinoilla. Mogilev ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että jos toimenpiteet kumottaisiin, eri tuotteiden osuus sen EU:hun suuntautuvassa myynnissä ei muuttuisi. Näin ollen säilytetään voimassa päätelmä, jonka mukaan Mogilev — jos toimenpiteet kumottaisiin — todennäköisesti tuottaisi tasaisemmin eri tuotteita ja siirtäisi ainakin osan tuotannostaan putkipalkeista unionin markkinoille tarkoitettuihin hitsattuihin putkiin. |
| --- | --- |

(38)

Tässä suhteessa olisi korostettava, että EU on Mogilevin suurin markkina-alue putkipalkeille ja ettei Mogilev tätä nykyä myy hitsattuja putkia unionin markkinoilla. Mogilev ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että jos toimenpiteet kumottaisiin, eri tuotteiden osuus sen EU:hun suuntautuvassa myynnissä ei muuttuisi. Näin ollen säilytetään voimassa päätelmä, jonka mukaan Mogilev — jos toimenpiteet kumottaisiin — todennäköisesti tuottaisi tasaisemmin eri tuotteita ja siirtäisi ainakin osan tuotannostaan putkipalkeista unionin markkinoille tarkoitettuihin hitsattuihin putkiin.

3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (39) | Kuten johdanto-osan 27 kappaleessa mainittiin, Valko-Venäjä ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Arvioitaessa näin ollen sitä, kuinka todennäköistä kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen unionin markkinoille olisi, jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:






  — | muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin vallitsevat hinnat; |
| --- | --- | --- |

(39)

Kuten johdanto-osan 27 kappaleessa mainittiin, Valko-Venäjä ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Arvioitaessa näin ollen sitä, kuinka todennäköistä kauppavirtojen uudelleensuuntaaminen unionin markkinoille olisi, jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi otettava huomioon seuraavat näkökohdat:

—

muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin vallitsevat hinnat;

| — | vallitsevat hinnat unionin markkinoilla sekä unionin tuotannonalan että muiden tuontilähteiden osalta; sekä |
| --- | --- |

—

vallitsevat hinnat unionin markkinoilla sekä unionin tuotannonalan että muiden tuontilähteiden osalta; sekä

| — | polkumyyntitullien piiriin kuulumattomien Mogilevin tuotteiden myyntikäyttäytyminen. |
| --- | --- |

—

polkumyyntitullien piiriin kuulumattomien Mogilevin tuotteiden myyntikäyttäytyminen.

| (40) | Kun verrataan Mogilevin keskimääräisiä myyntihintoja muihin maihin unionin markkinoilla vallitseviin hintoihin, voidaan havaita merkittävää hinnan alittavuutta. Verrattuna unionin tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin, hinnan alittavuuden taso vaihtelee 30:stä 50 prosenttiin. Mogilevin hinnat ovat myös alhaisemmat kuin muista lähteistä, kuten Intiasta ja Turkista, unionin markkinoille tulevan tuonnin hinnat. |
| --- | --- |

(40)

Kun verrataan Mogilevin keskimääräisiä myyntihintoja muihin maihin unionin markkinoilla vallitseviin hintoihin, voidaan havaita merkittävää hinnan alittavuutta. Verrattuna unionin tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin, hinnan alittavuuden taso vaihtelee 30:stä 50 prosenttiin. Mogilevin hinnat ovat myös alhaisemmat kuin muista lähteistä, kuten Intiasta ja Turkista, unionin markkinoille tulevan tuonnin hinnat.

| (41) | Unionin markkinoiden todennäköistä houkuttelevuutta lisää myös se seikka, että Mogilevilla on jo olemassa myyntikanavat muiden tuotteiden myyntiä varten, ja niitä voitaisiin käyttää myös tarkasteltavana olevan tuotteen myymiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(41)

Unionin markkinoiden todennäköistä houkuttelevuutta lisää myös se seikka, että Mogilevilla on jo olemassa myyntikanavat muiden tuotteiden myyntiä varten, ja niitä voitaisiin käyttää myös tarkasteltavana olevan tuotteen myymiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (42) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, on olemassa merkittävä riski viennin suuntaamisesta uudelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin, koska unionin markkinat ovat hintojen osalta houkuttelevammat. |
| --- | --- |

(42)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, on olemassa merkittävä riski viennin suuntaamisesta uudelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin, koska unionin markkinat ovat hintojen osalta houkuttelevammat.

| (43) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, ettei sen hitsattujen putkien myynnin merkittävää kasvua kotimarkkinoilla ja Venäjän markkinoilla koko tarkastelujakson aikana ollut tarkasteltu asianmukaisesti. Tässä suhteessa olisi huomattava, että myyntimäärien kasvu näillä markkinoilla vahvistettiin tutkimuksen aikana. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa Mogilev vahvisti vielä, että hitsattuja putkia myydään hinnoilla, jotka ovat EU:n markkinoilla vallitsevia markkinahintoja alhaisemmat. Näin ollen se seikka, että näiden tuotteiden myyntimäärät sekä kotimarkkinoilla että Venäjän markkinoilla ovat kasvaneet ajan mittaan, ei vähennä tai poista riskiä viennin suuntaamisesta uudelleen unionin markkinoille EU:n houkuttelevampien hintojen vuoksi. Tämän vuoksi Mogilevin väite hylättiin. |
| --- | --- |

(43)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Mogilev väitti, ettei sen hitsattujen putkien myynnin merkittävää kasvua kotimarkkinoilla ja Venäjän markkinoilla koko tarkastelujakson aikana ollut tarkasteltu asianmukaisesti. Tässä suhteessa olisi huomattava, että myyntimäärien kasvu näillä markkinoilla vahvistettiin tutkimuksen aikana. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa Mogilev vahvisti vielä, että hitsattuja putkia myydään hinnoilla, jotka ovat EU:n markkinoilla vallitsevia markkinahintoja alhaisemmat. Näin ollen se seikka, että näiden tuotteiden myyntimäärät sekä kotimarkkinoilla että Venäjän markkinoilla ovat kasvaneet ajan mittaan, ei vähennä tai poista riskiä viennin suuntaamisesta uudelleen unionin markkinoille EU:n houkuttelevampien hintojen vuoksi. Tämän vuoksi Mogilevin väite hylättiin.

4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (44) | Valko-Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti, riski tuotannon siirtämisestä muista tuotteista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti polkumyyntihinnoin Valko-Venäjältä kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. |
| --- | --- |

(44)

Valko-Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti, riski tuotannon siirtämisestä muista tuotteista tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti polkumyyntihinnoin Valko-Venäjältä kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.

Kiina

1.   Alustavat huomautukset

| (45) | Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todettiin, komissio ei saanut minkäänlaista vastausta Kiinasta. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat näin ollen käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinan viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Kuten johdanto-osan 9 kappaleessa todettiin, komissio ei saanut minkäänlaista vastausta Kiinasta. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat näin ollen käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinan viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (46) | Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä Metal Bulletin -julkaisu. |
| --- | --- |

(46)

Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Kiinan vientitiedot) sekä Metal Bulletin -julkaisu.

| (47) | Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja useiden eri tuotelajien vientihinnan vertailuun. Katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta yleiseltä pohjalta eli keskimääräisten arvojen pohjalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(47)

Yhteistyön puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja useiden eri tuotelajien vientihinnan vertailuun. Katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta yleiseltä pohjalta eli keskimääräisten arvojen pohjalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

2.   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2.1   Normaaliarvon määritys

| (48) | Kiinan osalta normaaliarvo määritettiin niiden keskimääräisten hintojen pohjalta, jotka veloitetaan kotimaan myynnissä riippumattomilta asiakkailta tavanomaisessa kaupankäynnissä Etelä-Afrikassa (vertailumaa). |
| --- | --- |

(48)

Kiinan osalta normaaliarvo määritettiin niiden keskimääräisten hintojen pohjalta, jotka veloitetaan kotimaan myynnissä riippumattomilta asiakkailta tavanomaisessa kaupankäynnissä Etelä-Afrikassa (vertailumaa).

2.2   Todennäköisen vientihinnan määrittäminen

| (49) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinnat oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti laskettava käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinnat oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti laskettava käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (50) | Komissio analysoi ensimmäiseksi Eurostatin tilastot. Kiinasta tuodun tuotteen tuontimäärät olivat kuitenkin hyvin vähäiset, joten niiden hintoja ei pidetty edustavina. Tästä syystä todennäköinen vientihinta määritettiin vientiä kolmansiin maihin koskevien Kiinan kauppatilastojen pohjalta. |
| --- | --- |

(50)

Komissio analysoi ensimmäiseksi Eurostatin tilastot. Kiinasta tuodun tuotteen tuontimäärät olivat kuitenkin hyvin vähäiset, joten niiden hintoja ei pidetty edustavina. Tästä syystä todennäköinen vientihinta määritettiin vientiä kolmansiin maihin koskevien Kiinan kauppatilastojen pohjalta.

2.3   Vertailu

| (51) | Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (52) | Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, vakuutuskustannusten, arvonlisäveron, jota ei palauteta, vientikustannusten, hyvitysten ja alennusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen. |
| --- | --- |

(52)

Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, vakuutuskustannusten, arvonlisäveron, jota ei palauteta, vientikustannusten, hyvitysten ja alennusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen.

2.4   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (53) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 39,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 39,3 prosenttia.

3.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

3.1   Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

| (54) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, on käytetty seuraavia lähteitä:






  — | pyynnön esittäjän toimittamat tiedot |
| --- | --- | --- |

(54)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, on käytetty seuraavia lähteitä:

—

pyynnön esittäjän toimittamat tiedot

| — | saatavilla olevat julkaisut (esim. Metal Bulletin) |
| --- | --- |

—

saatavilla olevat julkaisut (esim. Metal Bulletin)

| — | aiemmassa tutkimuksessa kerätyt tiedot. |
| --- | --- |

—

aiemmassa tutkimuksessa kerätyt tiedot.

| (55) | Kiinan hitsattujen putkien tuotannonalan tiedetään olevan ylivoimaisesti maailman suurin. Metal Bulletin on ilmoittanut hitsattujen putkien vuotuisen tuotannon olleen noin 35 miljoonaa tonnia vuonna 2012. Pyynnön esittäjä arvioi, että hitsattujen putkien tuotantokapasiteetti Kiinassa ylittää merkittävästi 45 miljoonaa tonnia vuodessa. Koko käyttämätön kapasiteetti olisi siten yli 10 miljoonaa tonnia, joka on 25 kertaa EU:n todettavissa oleva hitsattujen putkien kulutus. |
| --- | --- |

(55)

Kiinan hitsattujen putkien tuotannonalan tiedetään olevan ylivoimaisesti maailman suurin. Metal Bulletin on ilmoittanut hitsattujen putkien vuotuisen tuotannon olleen noin 35 miljoonaa tonnia vuonna 2012. Pyynnön esittäjä arvioi, että hitsattujen putkien tuotantokapasiteetti Kiinassa ylittää merkittävästi 45 miljoonaa tonnia vuodessa. Koko käyttämätön kapasiteetti olisi siten yli 10 miljoonaa tonnia, joka on 25 kertaa EU:n todettavissa oleva hitsattujen putkien kulutus.

| (56) | Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa huomattava riski, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(56)

Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa huomattava riski, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (57) | Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, päätelmät perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin. Tämän vuoksi riskiä kaupan suuntaamisesta unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin, on arvioitu julkisesti saatavilla olevien lähteiden pohjalta. |
| --- | --- |

(57)

Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, päätelmät perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin. Tämän vuoksi riskiä kaupan suuntaamisesta unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin, on arvioitu julkisesti saatavilla olevien lähteiden pohjalta.

| (58) | Julkisesti saatavilla olevista lähteistä, kuten Metal Bulletinista, ilmeni Kiinan hintatason alittavan huomattavasti unionin tuotannonalan keskimääräisen myyntihinnan (848 euroa tonnilta) ja tärkeimmistä viejämaista, kuten Intiasta ja Turkista, unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat. Verrattuna unionin tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin, hinnan alittavuuden taso vaihtelee 30:stä 50 prosenttiin. Tämä osoittaa varmasti unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja kiinalaisten kyvyn harjoittaa hintakilpailua, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(58)

Julkisesti saatavilla olevista lähteistä, kuten Metal Bulletinista, ilmeni Kiinan hintatason alittavan huomattavasti unionin tuotannonalan keskimääräisen myyntihinnan (848 euroa tonnilta) ja tärkeimmistä viejämaista, kuten Intiasta ja Turkista, unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräiset hinnat. Verrattuna unionin tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin, hinnan alittavuuden taso vaihtelee 30:stä 50 prosenttiin. Tämä osoittaa varmasti unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja kiinalaisten kyvyn harjoittaa hintakilpailua, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (59) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että edellä mainitun huomattavan hintaeron vuoksi on olemassa merkittävä kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riski alhaisemman hintatason kolmansista maista kannattavammille unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(59)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että edellä mainitun huomattavan hintaeron vuoksi on olemassa merkittävä kauppavirtojen uudelleensuuntaamisen riski alhaisemman hintatason kolmansista maista kannattavammille unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (60) | Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti polkumyyntihinnoin Kiinasta kasvaa huomattavasti, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. |
| --- | --- |

(60)

Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti polkumyyntihinnoin Kiinasta kasvaa huomattavasti, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.

MARKKINATALOUSMAAT

VENÄJÄ

1.   Alustavat huomautukset

| (61) | Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka edustavat noin 75:tä prosenttia Venäjän tuotannosta ja jotka vastasivat otantaa koskevaan kyselyyn, ilmoittivat sittemmin komissiolle, etteivät ne aikoneet vastata vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeeseen. Ainoastaan yksi pieni tuottaja, jolla ei ollut vientiä unioniin ja vain vähäistä vientiä muihin maihin, toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin tiloihinsa. Koska venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen aste oli merkittävä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yhteistyöstä kieltäytyneille venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille ja Venäjän viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka edustavat noin 75:tä prosenttia Venäjän tuotannosta ja jotka vastasivat otantaa koskevaan kyselyyn, ilmoittivat sittemmin komissiolle, etteivät ne aikoneet vastata vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakkeeseen. Ainoastaan yksi pieni tuottaja, jolla ei ollut vientiä unioniin ja vain vähäistä vientiä muihin maihin, toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin tiloihinsa. Koska venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöstä kieltäytymisen aste oli merkittävä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Yhteistyöstä kieltäytyneille venäläisille vientiä harjoittaville tuottajille ja Venäjän viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.

| (62) | Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten tuontia koskevat Eurostatin kauppatilastot, Venäjän vientitilastot sekä Metal Bulletin -julkaisu. |
| --- | --- |

(62)

Tämän vuoksi polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitettyä pyyntöä, johon liitettiin muita tietolähteitä, kuten tuontia koskevat Eurostatin kauppatilastot, Venäjän vientitilastot sekä Metal Bulletin -julkaisu.

| (63) | Yhteistyön merkittävä puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja useiden eri tuotelajien vientihinnan vertailuun. Katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta yleiseltä pohjalta eli keskimääräisten arvojen pohjalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Yhteistyön merkittävä puuttuminen vaikutti normaaliarvon ja useiden eri tuotelajien vientihinnan vertailuun. Katsottiin asianmukaiseksi määrittää sekä normaaliarvo että vientihinta yleiseltä pohjalta eli keskimääräisten arvojen pohjalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (64) | Komissio totesi, että Eurostatin tilastoista ilmeni jonkinasteista tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Venäjältä. Määrät olivat kuitenkin hyvin vähäiset, eikä kyseisen tuonnin hintoja näin ollen pidetty edustavina. Näin ollen tiedot todennäköisistä vientihinnoista unioniin perustuivat vientihintoihin muihin kolmansiin maihin, kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(64)

Komissio totesi, että Eurostatin tilastoista ilmeni jonkinasteista tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Venäjältä. Määrät olivat kuitenkin hyvin vähäiset, eikä kyseisen tuonnin hintoja näin ollen pidetty edustavina. Näin ollen tiedot todennäköisistä vientihinnoista unioniin perustuivat vientihintoihin muihin kolmansiin maihin, kuten johdanto-osan 73 kappaleessa todetaan.

2.   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2.1   Normaaliarvon määritys

| (65) | Kuten johdanto-osan 61 kappaleessa mainittiin, venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien merkittävänasteinen yhteistyöstä kieltäytyminen pakotti komission käyttämään käytettävissä olevia tietoja normaaliarvon määrittämisessä. Tätä varten käytettiin yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan toimittamia tietoja. |
| --- | --- |

(65)

Kuten johdanto-osan 61 kappaleessa mainittiin, venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien merkittävänasteinen yhteistyöstä kieltäytyminen pakotti komission käyttämään käytettävissä olevia tietoja normaaliarvon määrittämisessä. Tätä varten käytettiin yhteistyössä toimineen venäläisen tuottajan toimittamia tietoja.

| (66) | Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Aluksi tutkittiin, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edustavaa verrattuna Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvaan vientimyyntiin. Kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen myynnin määrä oli vähintään 5 prosenttia Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvasta vientimyynnistä. |
| --- | --- |

(66)

Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti. Aluksi tutkittiin, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edustavaa verrattuna Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvaan vientimyyntiin. Kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen myynnin määrä oli vähintään 5 prosenttia Venäjältä kolmansiin maihin suuntautuvasta vientimyynnistä.

| (67) | Tämän jälkeen tutkittiin, myydäänkö samankaltaista tuotetta tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen tuotelajin osalta. |
| --- | --- |

(67)

Tämän jälkeen tutkittiin, myydäänkö samankaltaista tuotetta tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen tuotelajin osalta.

| (68) | Sen testaamiseksi, tapahtuiko myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkasteltiin keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkittiin kaasun osalta, vastasivatko ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan maksamat kaasun hinnat kohtuullisessa määrin kaasun tuotanto- ja jakelukustannuksia. |
| --- | --- |

(68)

Sen testaamiseksi, tapahtuiko myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, tarkasteltiin keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkittiin kaasun osalta, vastasivatko ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan maksamat kaasun hinnat kohtuullisessa määrin kaasun tuotanto- ja jakelukustannuksia.

| (69) | Havaittiin, että vientiä harjoittavien tuottajien kaasusta maksama kotimarkkinahinta oli noin 30 prosenttia Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittivat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla ovat säänneltyjä hintoja, jotka ovat selvästi sääntelemättömillä vientimarkkinoilla Venäjän maakaasusta maksettuja markkinahintoja alhaisemmat. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. Koska Venäjän kotimarkkinoihin liittyviä riittävän edustavia vääristymättömiä kaasun hintoja ei ollut saatavilla, katsottiin aiheelliseksi tehdä oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti muilta edustavilta markkinoilta saatujen tietojen perusteella. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan oikaistuna paikallisilla jakelukustannuksilla. Waidhaus on tärkein keskus venäläisen kaasun myynnille EU:hun, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kustannuksista. Sen voidaan näin ollen katsoa olevan perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu edustava markkina-alue. |
| --- | --- |

(69)

Havaittiin, että vientiä harjoittavien tuottajien kaasusta maksama kotimarkkinahinta oli noin 30 prosenttia Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittivat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla ovat säänneltyjä hintoja, jotka ovat selvästi sääntelemättömillä vientimarkkinoilla Venäjän maakaasusta maksettuja markkinahintoja alhaisemmat. Koska kaasun kustannuksia ei ollut merkitty kohtuullisessa määrin vientiä harjoittavan tuottajan kirjanpitoon perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti, niitä oli oikaistava. Koska Venäjän kotimarkkinoihin liittyviä riittävän edustavia vääristymättömiä kaasun hintoja ei ollut saatavilla, katsottiin aiheelliseksi tehdä oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti muilta edustavilta markkinoilta saatujen tietojen perusteella. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan oikaistuna paikallisilla jakelukustannuksilla. Waidhaus on tärkein keskus venäläisen kaasun myynnille EU:hun, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kustannuksista. Sen voidaan näin ollen katsoa olevan perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu edustava markkina-alue.

| (70) | Näin ollen komissio käytti testatessaan, tapahtuiko myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräisiä tuotantokustannuksia oikaistuina kaasukustannuksilla. |
| --- | --- |

(70)

Näin ollen komissio käytti testatessaan, tapahtuiko myynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräisiä tuotantokustannuksia oikaistuina kaasukustannuksilla.

| (71) | Normaaliarvo määritettiin tämän vuoksi kannattavan kotimarkkinamyynnin keskihinnaksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, koska kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(71)

Normaaliarvo määritettiin tämän vuoksi kannattavan kotimarkkinamyynnin keskihinnaksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, koska kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyyntimäärästä.

2.2   Todennäköisen vientihinnan määrittäminen

| (72) | Venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien merkittävänasteinen yhteistyöstä kieltäytyminen pakotti komission käyttämään käytettävissä olevia tietoja vientihinnan määrittämisessä. Ainoalta yhteistyössä toimineelta venäläiseltä tuottajalta saatuja tietoja ei voitu käyttää, koska tämä tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun ja vei vain merkityksettömiä määriä muihin kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(72)

Venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien merkittävänasteinen yhteistyöstä kieltäytyminen pakotti komission käyttämään käytettävissä olevia tietoja vientihinnan määrittämisessä. Ainoalta yhteistyössä toimineelta venäläiseltä tuottajalta saatuja tietoja ei voitu käyttää, koska tämä tuottaja ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta EU:hun ja vei vain merkityksettömiä määriä muihin kolmansiin maihin.

| (73) | Tästä syystä ja ottaen huomioon, että vienti Venäjältä unioniin oli vähäistä, todennäköinen vientihinta määritettiin Venäjän vientitilastojen pohjalta käyttäen perustana vientiä muihin kolmansiin maihin. Vienti muihin kolmansiin maihin oli huomattavaa. |
| --- | --- |

(73)

Tästä syystä ja ottaen huomioon, että vienti Venäjältä unioniin oli vähäistä, todennäköinen vientihinta määritettiin Venäjän vientitilastojen pohjalta käyttäen perustana vientiä muihin kolmansiin maihin. Vienti muihin kolmansiin maihin oli huomattavaa.

| (74) | Koska ainoa yhteistyössä toiminut venäläinen tuottaja tuotti yksinomaan niin sanottuja mustia putkia (eli ei-galvanoituja putkia), ainoastaan mustia putkia koskevia tietoja käytettiin vientihinnan määrittämiseksi. Venäjän vientitilastojen mukaan ylivoimaisesti suurin osa Venäjän viennistä liittyy mustiin putkiin. |
| --- | --- |

(74)

Koska ainoa yhteistyössä toiminut venäläinen tuottaja tuotti yksinomaan niin sanottuja mustia putkia (eli ei-galvanoituja putkia), ainoastaan mustia putkia koskevia tietoja käytettiin vientihinnan määrittämiseksi. Venäjän vientitilastojen mukaan ylivoimaisesti suurin osa Venäjän viennistä liittyy mustiin putkiin.

| (75) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut venäläinen tuottaja väitti, että olisi pitänyt käyttää sen vientihintoja, koska niiden osuus on yli 10 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Tämän myynnin osuus on kuitenkin vain alle 2 prosenttia Venäjän vientitilastoissa ilmoitetusta kokonaisviennistä. Tämän perusteella säilytetään voimassa päätelmä, jonka mukaan tämän tuottajan vientihintoja ei voida käyttää sen vähäisen vientimäärän vuoksi. |
| --- | --- |

(75)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut venäläinen tuottaja väitti, että olisi pitänyt käyttää sen vientihintoja, koska niiden osuus on yli 10 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Tämän myynnin osuus on kuitenkin vain alle 2 prosenttia Venäjän vientitilastoissa ilmoitetusta kokonaisviennistä. Tämän perusteella säilytetään voimassa päätelmä, jonka mukaan tämän tuottajan vientihintoja ei voida käyttää sen vähäisen vientimäärän vuoksi.

2.3   Vertailu

| (76) | Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(76)

Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (77) | Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen. |
| --- | --- |

(77)

Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen.

2.4   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (78) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 38,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 38,7 prosenttia.

3.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

3.1   Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

| (79) | Pyynnön esittäjä arvioi, että Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on suurempi kuin kokonaiskulutus EU:n markkinoilla. Pyynnön esittäjä perusti arvionsa Metal Expert -julkaisussa esitettyihin tietoihin. Lisäksi pyynnön esittäjä oletti kapasiteetin käyttöasteen olevan 56 prosenttia, mikä on vahvistettu yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(79)

Pyynnön esittäjä arvioi, että Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on suurempi kuin kokonaiskulutus EU:n markkinoilla. Pyynnön esittäjä perusti arvionsa Metal Expert -julkaisussa esitettyihin tietoihin. Lisäksi pyynnön esittäjä oletti kapasiteetin käyttöasteen olevan 56 prosenttia, mikä on vahvistettu yhteistyössä toimineen tuottajan toimittamien tietojen pohjalta.

| (80) | Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa huomattava riski, että venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin. |
| --- | --- |

(80)

Näin ollen — jos toimenpiteet kumottaisiin — on olemassa huomattava riski, että venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät merkittäviä määriä hitsattuja putkia unionin markkinoille polkumyyntihinnoin.

| (81) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen johdanto-osan 61 kappaleessa tarkoitetut venäläiset tuottajat, jotka eivät toimineet yhteistyössä, väittivät, että komissio olisi jättänyt ottamatta huomioon näiden tuottajien toimittamia tietoja, jotka koskivat muiden markkinoiden, Venäjän markkinat mukaan luettuina, väitettyä houkuttelevuutta ja Venäjällä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(81)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen johdanto-osan 61 kappaleessa tarkoitetut venäläiset tuottajat, jotka eivät toimineet yhteistyössä, väittivät, että komissio olisi jättänyt ottamatta huomioon näiden tuottajien toimittamia tietoja, jotka koskivat muiden markkinoiden, Venäjän markkinat mukaan luettuina, väitettyä houkuttelevuutta ja Venäjällä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia.

| (82) | Tältä osin olisi tuotava esiin, että käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot liittyivät laajempaan tuotevalikoimaan, putkipalkit ja läpimitaltaan suuret putket mukaan luettuina. Nämä tiedot ovat näin ollen vähemmän merkityksellisiä kuin pyynnön esittäjän toimittamat tiedot. Lisäksi on todettava, että jopa venäläisten tuottajien väittämällä 60–70 prosentin kapasiteetin käyttöasteella jäljelle jäävä vielä käyttämätön kapasiteetti riittäisi tyydyttämään suuren osan EU:n markkinoiden kulutuksesta. |
| --- | --- |

(82)

Tältä osin olisi tuotava esiin, että käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot liittyivät laajempaan tuotevalikoimaan, putkipalkit ja läpimitaltaan suuret putket mukaan luettuina. Nämä tiedot ovat näin ollen vähemmän merkityksellisiä kuin pyynnön esittäjän toimittamat tiedot. Lisäksi on todettava, että jopa venäläisten tuottajien väittämällä 60–70 prosentin kapasiteetin käyttöasteella jäljelle jäävä vielä käyttämätön kapasiteetti riittäisi tyydyttämään suuren osan EU:n markkinoiden kulutuksesta.

| (83) | Mitä tulee niiden venäläisten tuottajien, jotka eivät toimineet yhteistyössä, toimittamiin tietoihin muiden markkinoiden (Venäjän markkinat mukaan luettuina) väitetystä houkuttelevuudesta, olisi ensinnäkin todettava, että näitä tietoja ei yhteistyön puuttumisen vuoksi voitu todentaa. Nämä tiedot ovat lisäksi ristiriidassa tutkimuksen aikana saatujen johdanto-osan 84–86 kappaleessa esitettyjen tietojen kanssa — nämä tiedot perustuivat Venäjän virallisiin vientitilastoihin, eivätkä kyseiset kaksi yhteistyöstä kieltäytynyttä venäläistä tuottajaa kiistäneet niitä. |
| --- | --- |

(83)

Mitä tulee niiden venäläisten tuottajien, jotka eivät toimineet yhteistyössä, toimittamiin tietoihin muiden markkinoiden (Venäjän markkinat mukaan luettuina) väitetystä houkuttelevuudesta, olisi ensinnäkin todettava, että näitä tietoja ei yhteistyön puuttumisen vuoksi voitu todentaa. Nämä tiedot ovat lisäksi ristiriidassa tutkimuksen aikana saatujen johdanto-osan 84–86 kappaleessa esitettyjen tietojen kanssa — nämä tiedot perustuivat Venäjän virallisiin vientitilastoihin, eivätkä kyseiset kaksi yhteistyöstä kieltäytynyttä venäläistä tuottajaa kiistäneet niitä.

3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (84) | Venäjän kauppatilastojen mukaan Venäjän keskimääräinen vientihinta (647 euroa tonnilta) alittaa huomattavasti unionin tuotannonalan keskimääräisen myyntihinnan (848 euroa tonnilta) ja on tärkeimmistä viejämaista, kuten Intiasta ja Turkista, unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräisten hintojen tasolla. |
| --- | --- |

(84)

Venäjän kauppatilastojen mukaan Venäjän keskimääräinen vientihinta (647 euroa tonnilta) alittaa huomattavasti unionin tuotannonalan keskimääräisen myyntihinnan (848 euroa tonnilta) ja on tärkeimmistä viejämaista, kuten Intiasta ja Turkista, unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräisten hintojen tasolla.

| (85) | Samojen kauppatilastojen mukaan 33 prosenttia kaikista Venäjän vientituotteista myydään Azerbaidžaniin, Venäjän tärkeimmälle vientimarkkina-alueelle. Myyntihinta Azerbaidžaniin on 586 euroa tonnilta ja näin ollen huomattavasti alhaisempi kuin EU:n tuotannonalan myyntihinta (848 euroa tonnilta) ja jopa alhaisemmalla tasolla kuin ne hinnat, joita muut tärkeimmät unioniin vievät maat, kuten Intia tai Turkki, perivät. Lisäksi Venäjän vienti Azerbaidžaniin on noin 15 prosenttia EU:n kulutuksesta. Sen vuoksi on olemassa riski, että vientiä suunnattaisiin uudelleen EU:hun, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(85)

Samojen kauppatilastojen mukaan 33 prosenttia kaikista Venäjän vientituotteista myydään Azerbaidžaniin, Venäjän tärkeimmälle vientimarkkina-alueelle. Myyntihinta Azerbaidžaniin on 586 euroa tonnilta ja näin ollen huomattavasti alhaisempi kuin EU:n tuotannonalan myyntihinta (848 euroa tonnilta) ja jopa alhaisemmalla tasolla kuin ne hinnat, joita muut tärkeimmät unioniin vievät maat, kuten Intia tai Turkki, perivät. Lisäksi Venäjän vienti Azerbaidžaniin on noin 15 prosenttia EU:n kulutuksesta. Sen vuoksi on olemassa riski, että vientiä suunnattaisiin uudelleen EU:hun, jos toimenpiteet kumottaisiin.

| (86) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on olemassa merkittävä riski kaupan ohjautumisesta uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on olemassa merkittävä riski kaupan ohjautumisesta uudelleen unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (87) | Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntihinnoin tapahtuva vienti Venäjältä unioniin kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. |
| --- | --- |

(87)

Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkutteleva hintataso johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntihinnoin tapahtuva vienti Venäjältä unioniin kasvaa, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.

| (88) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa Venäjän osalta ja voimassa olevien toimenpiteiden päättäminen Ukrainan osalta (ks. jäljempänä) olisi syrjintää, koska niiden mukaan Venäjällä ja Ukrainalla on samanlaista käyttämätöntä kapasiteettia. |
| --- | --- |

(88)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden pitäminen voimassa Venäjän osalta ja voimassa olevien toimenpiteiden päättäminen Ukrainan osalta (ks. jäljempänä) olisi syrjintää, koska niiden mukaan Venäjällä ja Ukrainalla on samanlaista käyttämätöntä kapasiteettia.

| (89) | Tutkimuksen päätelmät eivät tue tätä väitettä, vaan tutkimuksessa todettiin Venäjällä olevan huomattavaa käyttämätöntä kapasiteettia, joka riittäisi tyydyttämään ainakin suurimman osan EU:n markkinoiden kulutuksesta. Toisaalta Ukrainan osalta todettiin, että sillä on vain rajallisesti muihin maihin suuntautuvaan vientiin saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Koska näiden maiden käyttämättömässä kapasiteetissa on tällainen merkittävä ero, syrjintää koskeva väite hylättiin. |
| --- | --- |

(89)

Tutkimuksen päätelmät eivät tue tätä väitettä, vaan tutkimuksessa todettiin Venäjällä olevan huomattavaa käyttämätöntä kapasiteettia, joka riittäisi tyydyttämään ainakin suurimman osan EU:n markkinoiden kulutuksesta. Toisaalta Ukrainan osalta todettiin, että sillä on vain rajallisesti muihin maihin suuntautuvaan vientiin saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Koska näiden maiden käyttämättömässä kapasiteetissa on tällainen merkittävä ero, syrjintää koskeva väite hylättiin.

UKRAINA

1.   Alustavat huomautukset

| (90) | Ainoastaan yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Interpipe Group, jäljempänä ’Interpipe’, toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Interpipen osuus Ukrainan tuotannosta on merkittävä, ja se vastaa lähes kokonaisuudessaan Ukrainan hyvin vähäisestä viennistä unioniin. Tiedossa on vähintään neljä muuta ukrainalaista tuottajaa, jotka eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mutta kauppatilastojen mukaan niiden vienti EU:hun on merkityksetöntä. |
| --- | --- |

(90)

Ainoastaan yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja Interpipe Group, jäljempänä ’Interpipe’, toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Interpipen osuus Ukrainan tuotannosta on merkittävä, ja se vastaa lähes kokonaisuudessaan Ukrainan hyvin vähäisestä viennistä unioniin. Tiedossa on vähintään neljä muuta ukrainalaista tuottajaa, jotka eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä, mutta kauppatilastojen mukaan niiden vienti EU:hun on merkityksetöntä.

| (91) | Kun otetaan huomioon Ukrainan merkityksetön vienti unioniin, todennäköinen vientihinta määritettiin Interpipen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattiin. |
| --- | --- |

(91)

Kun otetaan huomioon Ukrainan merkityksetön vienti unioniin, todennäköinen vientihinta määritettiin Interpipen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattiin.

2.   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

2.1   Normaaliarvon määritys

| (92) | Komissio tutki ensin, oliko ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan eli Interpipen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille tapahtuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä muihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän pohjalta Interpipen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa. |
| --- | --- |

(92)

Komissio tutki ensin, oliko ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan eli Interpipen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille tapahtuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä muihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän pohjalta Interpipen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.

| (93) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin Interpipen vientiin myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(93)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin Interpipen vientiin myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.

| (94) | Tämän jälkeen komissio tutki kunkin tuotelajin, joka on samanlainen kuin vientiin myyty tuotelaji tai siihen verrattavissa, osalta sen, oliko Interpipen kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä. Komissio totesi, että useimpien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa. |
| --- | --- |

(94)

Tämän jälkeen komissio tutki kunkin tuotelajin, joka on samanlainen kuin vientiin myyty tuotelaji tai siihen verrattavissa, osalta sen, oliko Interpipen kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä. Komissio totesi, että useimpien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

| (95) | Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suunnatun kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jotta se voisi päättää, käytetäänkö tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä normaaliarvon laskennassa perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(95)

Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suunnatun kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jotta se voisi päättää, käytetäänkö tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä normaaliarvon laskennassa perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (96) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä |
| --- | --- | --- |

(96)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä

| b) | tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

b)

tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.

| (97) | Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(97)

Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (98) | Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos:






  a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai |
| --- | --- | --- |

(98)

Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos:

a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

| b) | tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten. |
| --- | --- |

b)

tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

| (99) | Kotimarkkinamyynnin analyysistä ilmeni, että normaaliarvo laskettiin tuotelajista riippuen joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(99)

Kotimarkkinamyynnin analyysistä ilmeni, että normaaliarvo laskettiin tuotelajista riippuen joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

| (100) | Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(100)

Jos samankaltaisen tuotteen tuotelajia ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä tai jos tuotelajia ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (101) | Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä seuraavat osatekijät Interpipen samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:






  — | myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat Interpipelle samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; sekä |
| --- | --- | --- |

(101)

Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä seuraavat osatekijät Interpipen samankaltaisen tuotteen tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:

—

myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat Interpipelle samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; sekä

| — | Interpipen saama voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

—

Interpipen saama voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

2.2   Todennäköisen vientihinnan määrittäminen

| (102) | Koska Ukrainasta ei viety merkittäviä määriä unioniin, todennäköinen vientihinta määritettiin Interpipen muihin kolmansiin maihin harjoittamasta — huomattavasta — myynnistä perimien hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattiin. |
| --- | --- |

(102)

Koska Ukrainasta ei viety merkittäviä määriä unioniin, todennäköinen vientihinta määritettiin Interpipen muihin kolmansiin maihin harjoittamasta — huomattavasta — myynnistä perimien hintojen perusteella, kuten johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattiin.

| (103) | Interpipen koko myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille kolmansissa maissa. Myyntihinta määritettiin näin ollen riippumattomien asiakkaiden maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(103)

Interpipen koko myynti oli tapahtunut suoraan etuyhteydettömille asiakkaille kolmansissa maissa. Myyntihinta määritettiin näin ollen riippumattomien asiakkaiden maksamien tai niiden maksettaviksi tulevien hintojen perusteella.

2.3   Vertailu

| (104) | Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(104)

Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (105) | Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten ja luotosta aiheutuneiden kustannusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen. |
| --- | --- |

(105)

Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten ja luotosta aiheutuneiden kustannusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen.

2.4   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (106) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 16 prosenttia. |
| --- | --- |

(106)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 16 prosenttia.

| (107) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio oli todennut polkumyynnin jatkumisen Ukrainan osalta 16 prosentin tasolla. Tämä väite on kuitenkin perusteeton, sillä se näyttää perustuvan väärinkäsitykseen. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa mainittiin, kaikki maat, Ukraina mukaan luettuna, veivät vain vähäisiä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kyseisten määrien pohjalta ei näin ollen voida tehdä mitään kohtuullisia päätelmiä, eikä Ukrainan osalta todettu polkumyynnin jatkumista. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(107)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että komissio oli todennut polkumyynnin jatkumisen Ukrainan osalta 16 prosentin tasolla. Tämä väite on kuitenkin perusteeton, sillä se näyttää perustuvan väärinkäsitykseen. Kuten johdanto-osan 17 kappaleessa mainittiin, kaikki maat, Ukraina mukaan luettuna, veivät vain vähäisiä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kyseisten määrien pohjalta ei näin ollen voida tehdä mitään kohtuullisia päätelmiä, eikä Ukrainan osalta todettu polkumyynnin jatkumista. Tämän vuoksi väite hylättiin.

3.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

| (108) | Komissio totesi aiemmassa tutkimuksessa, että Ukrainan tuotantokapasiteetti ylittää 400 000 tonnia vuodessa. Kyseisen tutkimuksen jälkeen kaksi tiedossa olleista tuottajista kuitenkin lopetti hitsattujen putkien tuotantonsa; kyseessä olivat Lugansk Tube Plant ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, yksi Interpipe-konserniin kuuluneista laitoksista. Koska tuotantokapasiteetin ei ole Ukrainassa vahvistettu lisääntyneen tämän jälkeen, nykyinen kapasiteetti on huomattavasti alhaisempi kuin aiemman tutkimuksen aikana. |
| --- | --- |

(108)

Komissio totesi aiemmassa tutkimuksessa, että Ukrainan tuotantokapasiteetti ylittää 400 000 tonnia vuodessa. Kyseisen tutkimuksen jälkeen kaksi tiedossa olleista tuottajista kuitenkin lopetti hitsattujen putkien tuotantonsa; kyseessä olivat Lugansk Tube Plant ja Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, yksi Interpipe-konserniin kuuluneista laitoksista. Koska tuotantokapasiteetin ei ole Ukrainassa vahvistettu lisääntyneen tämän jälkeen, nykyinen kapasiteetti on huomattavasti alhaisempi kuin aiemman tutkimuksen aikana.

| (109) | Johdanto-osan 108 kappaleessa tarkoitetun kapasiteetin käyttöasteen osalta voidaan todeta, että Interpipe on osoittanut toimineensa lähes täydellä kapasiteetilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun laitoksen tekniset rajoitukset otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(109)

Johdanto-osan 108 kappaleessa tarkoitetun kapasiteetin käyttöasteen osalta voidaan todeta, että Interpipe on osoittanut toimineensa lähes täydellä kapasiteetilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun laitoksen tekniset rajoitukset otetaan huomioon.

| (110) | Toinen tärkeä näkökohta on Ukrainan laitosten maantieteellinen sijainti. Useimmat niistä sijaitsevat Ukrainan itäosassa, joten nykyinen turvallisuustilanne maan kyseisessä osassa vaikuttaa niihin joko suoraan tai välillisesti. Tästä syystä on epävarmaa, missä määrin nämä yritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti tuotantokapasiteettiaan. |
| --- | --- |

(110)

Toinen tärkeä näkökohta on Ukrainan laitosten maantieteellinen sijainti. Useimmat niistä sijaitsevat Ukrainan itäosassa, joten nykyinen turvallisuustilanne maan kyseisessä osassa vaikuttaa niihin joko suoraan tai välillisesti. Tästä syystä on epävarmaa, missä määrin nämä yritykset voivat hyödyntää täysimääräisesti tuotantokapasiteettiaan.

| (111) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että merkittävä osa Ukrainan tuotannosta sijaitsee nykyisestä turvallisuustilanteesta kärsivän alueen ulkopuolella. Olisi kuitenkin huomattava, että turvallisuustilanne vaikuttaa välillisesti myös kyseisen alueen ulkopuolella sijaitseviin yrityksiin esimerkiksi raaka-aineiden heikon saatavuuden kautta. Näin ollen pääteltiin, että nykyinen turvallisuustilanne vaikuttaa joko suoraan tai välillisesti suurimpaan osaan Ukrainan laitoksista. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(111)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että merkittävä osa Ukrainan tuotannosta sijaitsee nykyisestä turvallisuustilanteesta kärsivän alueen ulkopuolella. Olisi kuitenkin huomattava, että turvallisuustilanne vaikuttaa välillisesti myös kyseisen alueen ulkopuolella sijaitseviin yrityksiin esimerkiksi raaka-aineiden heikon saatavuuden kautta. Näin ollen pääteltiin, että nykyinen turvallisuustilanne vaikuttaa joko suoraan tai välillisesti suurimpaan osaan Ukrainan laitoksista. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (112) | Kun otetaan lisäksi huomioon Ukrainan tilanne tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, rakennusalan yritysten voidaan olettaa ottavan vastaan ylimääräisen kapasiteetin kotimarkkinoilla, kun turvallisuustilanne normalisoituu. Samankaltaista tuotetta käytetään myös rakentamiseen, esimerkiksi kannattamiseen, aidoittamiseen, suojaamistarkoitukseen ja rakennustelineisiin. |
| --- | --- |

(112)

Kun otetaan lisäksi huomioon Ukrainan tilanne tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, rakennusalan yritysten voidaan olettaa ottavan vastaan ylimääräisen kapasiteetin kotimarkkinoilla, kun turvallisuustilanne normalisoituu. Samankaltaista tuotetta käytetään myös rakentamiseen, esimerkiksi kannattamiseen, aidoittamiseen, suojaamistarkoitukseen ja rakennustelineisiin.

| (113) | Koska tuotantokapasiteetti on vähentynyt ja kotimaisen kysynnän odotetaan kasvavan, päätelmänä on, että käyttämätöntä kapasiteettia kaikkiin muihin maihin suuntautuvaa vientiä varten on rajallisesti. |
| --- | --- |

(113)

Koska tuotantokapasiteetti on vähentynyt ja kotimaisen kysynnän odotetaan kasvavan, päätelmänä on, että käyttämätöntä kapasiteettia kaikkiin muihin maihin suuntautuvaa vientiä varten on rajallisesti.

| (114) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että Ukrainassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tosiasiallinen näyttö ei kuitenkaan tukenut näitä väitteitä, ja näin ollen ne hylättiin. |
| --- | --- |

(114)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että Ukrainassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Tosiasiallinen näyttö ei kuitenkaan tukenut näitä väitteitä, ja näin ollen ne hylättiin.

| (115) | Asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, että Interpipe ilmoitti aikovansa merkittävästi lisätä vientiään EU:hun noin 60 prosentilla, mikä on ristiriidassa Ukrainan rajallista vientiin saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia koskevan väitteen kanssa. Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Interpipen ilmoitus viittaa koko yritykseen eikä nimenomaisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Vaikka ilmoituksella olisikin merkitystä tarkasteltavana olevan tuotteen kannalta, noin 60 prosentin suuruinen merkittävä kasvu kasvattaisi sen markkinaosuutta EU:ssa vain noin 0,5 prosentilla, mitä pidetään edelleen mitättömänä. Tämä väite ei tämän vuoksi ole ristiriidassa sen päätelmän kanssa, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin saatavilla oleva käyttämätön kapasiteetti on rajallinen. |
| --- | --- |

(115)

Asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, että Interpipe ilmoitti aikovansa merkittävästi lisätä vientiään EU:hun noin 60 prosentilla, mikä on ristiriidassa Ukrainan rajallista vientiin saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia koskevan väitteen kanssa. Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Interpipen ilmoitus viittaa koko yritykseen eikä nimenomaisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Vaikka ilmoituksella olisikin merkitystä tarkasteltavana olevan tuotteen kannalta, noin 60 prosentin suuruinen merkittävä kasvu kasvattaisi sen markkinaosuutta EU:ssa vain noin 0,5 prosentilla, mitä pidetään edelleen mitättömänä. Tämä väite ei tämän vuoksi ole ristiriidassa sen päätelmän kanssa, että muihin maihin suuntautuvaan vientiin saatavilla oleva käyttämätön kapasiteetti on rajallinen.

| (116) | Samat asianomaiset osapuolet väittivät, ettei käyttämätöntä kapasiteettia pitäisi käyttää osatekijänä polkumyyntianalyysissa, koska kapasiteetin käyttöastetta ei pidetä merkityksellisenä vahingon indikaattorina vahinkoanalyysissa, kuten johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(116)

Samat asianomaiset osapuolet väittivät, ettei käyttämätöntä kapasiteettia pitäisi käyttää osatekijänä polkumyyntianalyysissa, koska kapasiteetin käyttöastetta ei pidetä merkityksellisenä vahingon indikaattorina vahinkoanalyysissa, kuten johdanto-osan 139 kappaleessa todetaan.

| (117) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Näillä kahdella arvioinnilla on eri tarkoitus. Vahinkoanalyysissa arvioidaan, voidaanko alhaista kapasiteetin käyttöastetta pitää merkkinä unionin tuotannon kärsimästä vahingosta, mutta näin ei välttämättä ole asian laita, kun käyttämätöntä kapasiteettia voidaan käyttää muiden tuotteiden tuotantoon. Polkumyyntianalyysissa keskitytään käyttämättömään kapasiteettiin itseensä eli käyttämättömään kapasiteettiin, jota ei käytetä minkään tuotteiden tuotantoon ja joka on näin ollen helposti saatavilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Näillä kahdella arvioinnilla on eri tarkoitus. Vahinkoanalyysissa arvioidaan, voidaanko alhaista kapasiteetin käyttöastetta pitää merkkinä unionin tuotannon kärsimästä vahingosta, mutta näin ei välttämättä ole asian laita, kun käyttämätöntä kapasiteettia voidaan käyttää muiden tuotteiden tuotantoon. Polkumyyntianalyysissa keskitytään käyttämättömään kapasiteettiin itseensä eli käyttämättömään kapasiteettiin, jota ei käytetä minkään tuotteiden tuotantoon ja joka on näin ollen helposti saatavilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseksi.

4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (118) | Ukrainassa saatavilla oleva rajallinen käyttämätön kapasiteetti ja rajallinen riski polkumyyntihinnoin tapahtuvan viennin uudelleensuuntaamisesta johtavat päätelmään, jonka mukaan ei ole olemassa riskiä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntihinnoin Ukrainasta tapahtuvan viennin merkittävästä kasvusta, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että Ukrainaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin toistumiseen merkittävissä määrin perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan merkityksessä. |
| --- | --- |

(118)

Ukrainassa saatavilla oleva rajallinen käyttämätön kapasiteetti ja rajallinen riski polkumyyntihinnoin tapahtuvan viennin uudelleensuuntaamisesta johtavat päätelmään, jonka mukaan ei ole olemassa riskiä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntihinnoin Ukrainasta tapahtuvan viennin merkittävästä kasvusta, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä. Sen vuoksi on epätodennäköistä, että Ukrainaan kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin toistumiseen merkittävissä määrin perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan merkityksessä.

D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (119) | Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti noin 20 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella muiden unionin tuottajien osalta) katsotaan siksi muodostavan unionin kokonaistuotannon. Kaikki nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(119)

Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti noin 20 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella muiden unionin tuottajien osalta) katsotaan siksi muodostavan unionin kokonaistuotannon. Kaikki nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (120) | Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todettiin, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:






  — | Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat, polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin unionin tuotannonalan tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin pohjautuvan arvion perusteella. |
| --- | --- | --- |

(120)

Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todettiin, unionin tuottajien suuren määrän takia valittiin otos. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

—

Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat, polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin unionin tuotannonalan tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin pohjautuvan arvion perusteella.

| — | Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

1.   Unionin kulutus

| (121) | Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suunnatun oman tuotannon myyntimäärän ja Eurostatin tilastoista saatujen unionin markkinoille tuotuja määriä koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(121)

Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suunnatun oman tuotannon myyntimäärän ja Eurostatin tilastoista saatujen unionin markkinoille tuotuja määriä koskevien tietojen perusteella.

| (122) | Kulutus väheni EU:ssa tarkastelujaksolla 28 prosenttia. Se laski 6 prosenttia vuonna 2011, 8 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 10 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Laskusuuntaus selittyy osittain tietynasteisella teknisellä korvaamisella, sillä vesiputkien osalta on suuntauksena korvata teräsputket vaihtoehtoisilla tuotteilla, kuten kuparilla, muovilla tai ruostumattomalla teräksellä. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kokonaiskulutus (tonnia) | 561 955 | 528 191 | 460 847 | 404 394 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 94 | 82 | 72 |

(122)

Kulutus väheni EU:ssa tarkastelujaksolla 28 prosenttia. Se laski 6 prosenttia vuonna 2011, 8 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 10 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Laskusuuntaus selittyy osittain tietynasteisella teknisellä korvaamisella, sillä vesiputkien osalta on suuntauksena korvata teräsputket vaihtoehtoisilla tuotteilla, kuten kuparilla, muovilla tai ruostumattomalla teräksellä.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

EU:n kokonaiskulutus (tonnia)

561 955

528 191

460 847

404 394

Indeksi (2010 = 100)

100

94

82

72

| (123) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että EU:n kulutus on ilmoitettu huomattavan paljon liian vähäiseksi. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään luotettavaa näyttöä väitteensä tueksi, eikä sitä voida näin ollen hyväksyä. |
| --- | --- |

(123)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että EU:n kulutus on ilmoitettu huomattavan paljon liian vähäiseksi. Nämä osapuolet eivät kuitenkaan toimittaneet mitään luotettavaa näyttöä väitteensä tueksi, eikä sitä voida näin ollen hyväksyä.

2.   Tuonti Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä

| (124) | Koska tutkimuksessa todettiin, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole Ukrainan kohdalla todennäköistä (ks. johdanto-osan 17 ja 118 kappale), kyseisestä maasta lähtöisin olevaa vähäistä tuontia ei ole tarkasteltu yhdessä muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa jäljempänä esitetyssä analyysissa. |
| --- | --- |

(124)

Koska tutkimuksessa todettiin, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole Ukrainan kohdalla todennäköistä (ks. johdanto-osan 17 ja 118 kappale), kyseisestä maasta lähtöisin olevaa vähäistä tuontia ei ole tarkasteltu yhdessä muista asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kanssa jäljempänä esitetyssä analyysissa.

| (125) | Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä tulevan kumuloituvan tuonnin arvioimiseksi kunkin kolmen maan tilannetta tarkasteltiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyjen edellytysten perusteella. |
| --- | --- |

(125)

Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä tulevan kumuloituvan tuonnin arvioimiseksi kunkin kolmen maan tilannetta tarkasteltiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyjen edellytysten perusteella.

| (126) | Määrien ja polkumyyntimarginaalien osalta ja ottaen huomioon tuonnin vähäisyyden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana komissio teki ennakoivan analyysin todennäköisistä vientimääristä ja polkumyyntimarginaaleista maittain, jos toimenpiteet kumottaisiin. Siinä kävi ilmi, että määrät todennäköisesti kasvaisivat suuremmiksi kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä varmasti jäisi vähäpätöisiksi, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 33, 56 ja 80 kappale). Komissio totesi myös, että todennäköiset polkumyyntimarginaalit olisivat merkittävät, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 30, 53 ja 78 kappale). |
| --- | --- |

(126)

Määrien ja polkumyyntimarginaalien osalta ja ottaen huomioon tuonnin vähäisyyden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana komissio teki ennakoivan analyysin todennäköisistä vientimääristä ja polkumyyntimarginaaleista maittain, jos toimenpiteet kumottaisiin. Siinä kävi ilmi, että määrät todennäköisesti kasvaisivat suuremmiksi kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä varmasti jäisi vähäpätöisiksi, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 33, 56 ja 80 kappale). Komissio totesi myös, että todennäköiset polkumyyntimarginaalit olisivat merkittävät, jos toimenpiteet kumottaisiin (ks. johdanto-osan 30, 53 ja 78 kappale).

| (127) | Kun kyse on keskimääräisestä tuontihinnasta, vähäisiä tuonnin määriä ei voida käyttää lopullisten päätelmien tekemiseksi. |
| --- | --- |

(127)

Kun kyse on keskimääräisestä tuontihinnasta, vähäisiä tuonnin määriä ei voida käyttää lopullisten päätelmien tekemiseksi.

| (128) | Tutkimus kuitenkin osoitti myös, että asiaankuuluvien toimijoiden väliset kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä tuotu tarkasteltavana oleva tuote ja unionin tuotannonalan tuottama ja myymä samankaltainen tuote olivat samanlaisia kaikilta oleellisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan. |
| --- | --- |

(128)

Tutkimus kuitenkin osoitti myös, että asiaankuuluvien toimijoiden väliset kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä tuotu tarkasteltavana oleva tuote ja unionin tuotannonalan tuottama ja myymä samankaltainen tuote olivat samanlaisia kaikilta oleellisilta fyysisiltä ja teknisiltä ominaisuuksiltaan.

| (129) | Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät Valko-Venäjän, Kiinan ja Venäjän osalta. Tämän vuoksi näistä kolmesta maasta tulevaa tuontia tutkittiin kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät Valko-Venäjän, Kiinan ja Venäjän osalta. Tämän vuoksi näistä kolmesta maasta tulevaa tuontia tutkittiin kumulatiivisesti.

a)   Määrä

| (130) | Tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä unioniin suuntautuvan tuonnin määrä väheni 60 prosenttia noin 7 000 tonnista vuonna 2010 noin 2 900 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Se kasvoi 31 prosenttia vuonna 2011, laski 62 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 28 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä | 25 | 55 | 0,1 | — |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 222 | 0 | 0 |
| Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0 % | 0 % | 0 % | 0 % |
| Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 677 | 1 246 | 600 | — |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 184 | 89 | — |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä | 712 | 375 | 458 | 118 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 53 | 64 | 17 |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,0 % |
| Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 636 | 1 052 | 1 347 | 2 102 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 165 | 212 | 330 |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä | 6 396 | 8 937 | 4 440 | 2 790 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 140 | 69 | 44 |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 1,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 0,7 % |
| Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 470 | 506 | 513 | 462 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 108 | 109 | 98 |
| Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä | 7 133 | 9 367 | 4 898 | 2 908 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 131 | 69 | 41 |
| Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 1,3 % | 1,8 % | 1,1 % | 0,7 % |
| Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni) | 488 | 532 | 591 | 528 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 109 | 121 | 111 |
| Lähde: Comext |

(130)

Tarkasteltavana olevan tuotteen Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä unioniin suuntautuvan tuonnin määrä väheni 60 prosenttia noin 7 000 tonnista vuonna 2010 noin 2 900 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Se kasvoi 31 prosenttia vuonna 2011, laski 62 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 28 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä

25

55

0,1

—

Indeksi (2010 = 100)

100

222

0

0

Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0 %

0 %

0 %

0 %

Valko-Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

677

1 246

600

—

Indeksi (2010 = 100)

100

184

89

—

Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä

712

375

458

118

Indeksi (2010 = 100)

100

53

64

17

Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,1 %

0,1 %

0,1 %

0,0 %

Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

636

1 052

1 347

2 102

Indeksi (2010 = 100)

100

165

212

330

Venäjältä peräisin olevan tuonnin määrä

6 396

8 937

4 440

2 790

Indeksi (2010 = 100)

100

140

69

44

Venäjältä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

1,1 %

1,7 %

1,0 %

0,7 %

Venäjältä peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

470

506

513

462

Indeksi (2010 = 100)

100

108

109

98

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä

7 133

9 367

4 898

2 908

Indeksi (2010 = 100)

100

131

69

41

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

1,3 %

1,8 %

1,1 %

0,7 %

Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hinta (euroa/tonni)

488

532

591

528

Indeksi (2010 = 100)

100

109

121

111

Lähde: Comext

b)   Markkinaosuus

| (131) | Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevien viejien markkinaosuus unionin markkinoilla laski 1,3 prosentista vuonna 2010 0,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus kasvoi vuoden 2010 1,3 prosentista 1,8 prosenttiin vuonna 2011, laski 1,1 prosenttiin vuonna 2012 ja edelleen 0,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevien viejien markkinaosuus unionin markkinoilla laski 1,3 prosentista vuonna 2010 0,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus kasvoi vuoden 2010 1,3 prosentista 1,8 prosenttiin vuonna 2011, laski 1,1 prosenttiin vuonna 2012 ja edelleen 0,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

c)   Hinnat

i)   Hintojen kehitys

| (132) | Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi 11 prosenttia 488 eurosta tonnilta vuonna 2010 528 euroon tonnilta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnat nousivat 9 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012, ennen kuin ne laskivat 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(132)

Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi 11 prosenttia 488 eurosta tonnilta vuonna 2010 528 euroon tonnilta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnat nousivat 9 prosenttia vuonna 2011 ja 12 prosenttia vuonna 2012, ennen kuin ne laskivat 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

ii)   Hinnan alittavuus

| (133) | Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Kiinasta ja Venäjältä unioniin erittäin vähän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tämän myynnin pohjalta ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä. Tämän vuoksi suoritettiin vertailu unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän samankaltaisen tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan Valko-Venäjällä, Kiinassa ja Venäjällä tuotetun ja muualle maailmaan myydyn tuotteen hintojen välillä. Vertailu osoitti merkittävää hintojen alittavuutta. |
| --- | --- |

(133)

Koska tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Kiinasta ja Venäjältä unioniin erittäin vähän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, tämän myynnin pohjalta ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä. Tämän vuoksi suoritettiin vertailu unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän samankaltaisen tuotteen ja tutkimuksen kohteena olevan Valko-Venäjällä, Kiinassa ja Venäjällä tuotetun ja muualle maailmaan myydyn tuotteen hintojen välillä. Vertailu osoitti merkittävää hintojen alittavuutta.

3.   Tuonti muista kolmansista maista

| | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä | 25 720 | 48 704 | 58 619 | 53 007 |
| Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 4,6 % | 9,2 % | 12,7 % | 13,1 % |
| Turkista peräisin olevan tuonnin määrä | 83 654 | 83 753 | 98 742 | 69 757 |
| Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 14,9 % | 15,9 % | 21,4 % | 17,2 % |
| Ukrainasta peräisin olevan tuonnin määrä | 956 | 573 | 944 | 1 147 |
| Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 0,2 % | 0,1 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä | 34 948 | 42 714 | 38 518 | 30 374 |
| Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus | 6,2 % | 8,1 % | 8,4 % | 7,5 % |

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä

25 720

48 704

58 619

53 007

Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

4,6 %

9,2 %

12,7 %

13,1 %

Turkista peräisin olevan tuonnin määrä

83 654

83 753

98 742

69 757

Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

14,9 %

15,9 %

21,4 %

17,2 %

Ukrainasta peräisin olevan tuonnin määrä

956

573

944

1 147

Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

0,2 %

0,1 %

0,2 %

0,3 %

Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä

34 948

42 714

38 518

30 374

Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus

6,2 %

8,1 %

8,4 %

7,5 %

| (134) | Intiasta ja Turkista peräisin oleva tuonti kasvoi tarkastelujaksolla. Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pysyi hyvin alhaisella tasolla. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus säilyi melko vakaana tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(134)

Intiasta ja Turkista peräisin oleva tuonti kasvoi tarkastelujaksolla. Ukrainasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pysyi hyvin alhaisella tasolla. Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus säilyi melko vakaana tarkastelujakson aikana.

| (135) | Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että Intian ja Turkin kasvanut markkinaosuus on lähes kokonaan kattanut unionin tuotannonalan 12 prosentin suuruisen markkinaosuuden menetyksen ja että edullisin hinnoin Intiasta ja Turkista tuleva tuonti on todennäköisesti unionin tuotannonalan heikon tilanteen pääsyy. Tältä osin olisi syytä korostaa, että tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, johtaisiko niiden kolmen maan, joiden osalta polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, osalta voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti unionin tuotannonalan kärsimän vahingon toistumiseen. Tutkimuksen aikana vahvistui, että Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä muualle maailmaan suuntautuvassa tuotteiden myynnissä esiintyi merkittävää hintojen alittavuutta. Jos toimenpiteet kumottaisiin, polkumyynti näistä maista EU:hun todennäköisesti toistuisi, minkä seurauksena on todennäköisesti EU:n tuotannonalan kärsimän vahingon todennäköinen kasvu. Turkista ja Intiasta tulevan tuonnin mahdollinen kasvu tarkastelujaksolla ei vaikuta tähän polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan arviointiin. |
| --- | --- |

(135)

Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet väittivät, että Intian ja Turkin kasvanut markkinaosuus on lähes kokonaan kattanut unionin tuotannonalan 12 prosentin suuruisen markkinaosuuden menetyksen ja että edullisin hinnoin Intiasta ja Turkista tuleva tuonti on todennäköisesti unionin tuotannonalan heikon tilanteen pääsyy. Tältä osin olisi syytä korostaa, että tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää, johtaisiko niiden kolmen maan, joiden osalta polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, osalta voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen todennäköisesti unionin tuotannonalan kärsimän vahingon toistumiseen. Tutkimuksen aikana vahvistui, että Valko-Venäjältä, Kiinasta ja Venäjältä muualle maailmaan suuntautuvassa tuotteiden myynnissä esiintyi merkittävää hintojen alittavuutta. Jos toimenpiteet kumottaisiin, polkumyynti näistä maista EU:hun todennäköisesti toistuisi, minkä seurauksena on todennäköisesti EU:n tuotannonalan kärsimän vahingon todennäköinen kasvu. Turkista ja Intiasta tulevan tuonnin mahdollinen kasvu tarkastelujaksolla ei vaikuta tähän polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan arviointiin.

4.   Unionin tuotannonalan tilanne

| (136) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(136)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   Makrotaloudelliset tekijät

a)   Tuotanto

| (137) | Unionin tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana 37 prosenttia vuonna 2010 vallinneelta noin 437 000 tonnin tasolta. Se väheni 14 prosenttia vuonna 2011 ja 19 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 4 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuotannon vähentyminen liittyi kulutuksen vähentymiseen, mutta se oli selvempää Intiasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin lisääntymisen vuoksi. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 437 492 | 376 106 | 294 260 | 277 483 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 86 | 67 | 63 |

(137)

Unionin tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana 37 prosenttia vuonna 2010 vallinneelta noin 437 000 tonnin tasolta. Se väheni 14 prosenttia vuonna 2011 ja 19 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 4 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuotannon vähentyminen liittyi kulutuksen vähentymiseen, mutta se oli selvempää Intiasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin lisääntymisen vuoksi.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia)

437 492

376 106

294 260

277 483

Indeksi (2010 = 100)

100

86

67

63

b)   Kapasiteetti ja sen käyttöaste

| (138) | Tuotantokapasiteetti oli yli 1 700 000 tonnia vuonna 2010 ja väheni 16 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vähentyminen johtui siitä, että eräät EU:n tuottajista ovat vähentäneet päivittäisten työvuorojen määrää. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 761 677 | 1 621 386 | 1 318 459 | 1 485 339 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 92 | 75 | 84 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 25 % | 23 % | 22 % | 19 % |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 93 | 90 | 75 |
| Lähde: Tutkimus |

(138)

Tuotantokapasiteetti oli yli 1 700 000 tonnia vuonna 2010 ja väheni 16 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vähentyminen johtui siitä, että eräät EU:n tuottajista ovat vähentäneet päivittäisten työvuorojen määrää.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 761 677

1 621 386

1 318 459

1 485 339

Indeksi (2010 = 100)

100

92

75

84

Kapasiteetin käyttöaste

25 %

23 %

22 %

19 %

Indeksi (2010 = 100)

100

93

90

75

Lähde: Tutkimus

| (139) | Kapasiteetin käyttöaste oli 25 prosenttia vuonna 2010. Se laski 23 prosenttiin vuonna 2011, 22 prosenttiin vuonna 2012 ja edelleen 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Alhainen kapasiteetin käyttöaste johtuu pääasiassa siitä, että tämän tutkimuksen alaan kuulumattomia tuotteita (pääasiassa putkipalkkeja) voidaan valmistaa samoilla tuotantolaitteilla kuin hitsattuja putkia. Kapasiteetin käyttöaste ei näin ollen välttämättä ole merkityksellinen vahingon indikaattori kyseisen tuotannonalan kannalta. |
| --- | --- |

(139)

Kapasiteetin käyttöaste oli 25 prosenttia vuonna 2010. Se laski 23 prosenttiin vuonna 2011, 22 prosenttiin vuonna 2012 ja edelleen 19 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Alhainen kapasiteetin käyttöaste johtuu pääasiassa siitä, että tämän tutkimuksen alaan kuulumattomia tuotteita (pääasiassa putkipalkkeja) voidaan valmistaa samoilla tuotantolaitteilla kuin hitsattuja putkia. Kapasiteetin käyttöaste ei näin ollen välttämättä ole merkityksellinen vahingon indikaattori kyseisen tuotannonalan kannalta.

c)   Myyntimäärä

| (140) | Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 16 prosenttia vuonna 2011, 21 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti väheni noin 40 prosenttia. Tämä johtui kulutuksen vähentymisestä ja Intiasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin kasvusta. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia) | 409 544 | 343 080 | 259 127 | 247 201 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 84 | 63 | 60 |
| Lähde: Tutkimus |

(140)

Unionin tuotannonalan oman tuotannon myynti etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 16 prosenttia vuonna 2011, 21 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana myynti väheni noin 40 prosenttia. Tämä johtui kulutuksen vähentymisestä ja Intiasta ja Turkista peräisin olevan tuonnin kasvusta.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

EU-myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)

409 544

343 080

259 127

247 201

Indeksi (2010 = 100)

100

84

63

60

Lähde: Tutkimus

d)   Markkinaosuus

| (141) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 73 prosenttia vuonna 2010. Se pieneni 65 prosenttiin vuonna 2011 ja edelleen 56 prosenttiin vuonna 2012, kunnes se kasvoi 61 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 12 prosenttiyksikköä. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 73 % | 65 % | 56 % | 61 % |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 89 | 77 | 84 |
| Lähde: Tutkimus |

(141)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus oli 73 prosenttia vuonna 2010. Se pieneni 65 prosenttiin vuonna 2011 ja edelleen 56 prosenttiin vuonna 2012, kunnes se kasvoi 61 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 12 prosenttiyksikköä.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin tuotannonalan markkinaosuus

73 %

65 %

56 %

61 %

Indeksi (2010 = 100)

100

89

77

84

Lähde: Tutkimus

e)   Kasvu

| (142) | Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus väheni 28 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 40 prosenttia. Tämä johti siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala ei kasvanut ollenkaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(142)

Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus väheni 28 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 40 prosenttia. Tämä johti siihen, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Näin ollen unionin tuotannonala ei kasvanut ollenkaan tarkastelujakson aikana.

f)   Työllisyys

| (143) | Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 13 prosenttia vuonna 2011, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan työllisyys väheni 43 prosenttia tarkastelujakson aikana eli yli 1 600 henkilöstä alle 1 000 henkilöön. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (henkilöä) | 1 655 | 1 446 | 991 | 939 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 87 | 60 | 57 |
| Lähde: Tutkimus |

(143)

Unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni 13 prosenttia vuonna 2011, 27 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 3 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan työllisyys väheni 43 prosenttia tarkastelujakson aikana eli yli 1 600 henkilöstä alle 1 000 henkilöön.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys (henkilöä)

1 655

1 446

991

939

Indeksi (2010 = 100)

100

87

60

57

Lähde: Tutkimus

g)   Tuottavuus

| (144) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus — ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa — oli alun perin tasolla 264 tonnia työntekijää kohti, mistä se laski hieman eli 2 prosenttia vuonna 2011. Se kasvoi 14 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja pysyi vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan tuottavuus kasvoi kaiken kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 264 | 260 | 297 | 296 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 98 | 112 | 112 |
| Lähde: Tutkimus |

(144)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus — ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa — oli alun perin tasolla 264 tonnia työntekijää kohti, mistä se laski hieman eli 2 prosenttia vuonna 2011. Se kasvoi 14 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja pysyi vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan tuottavuus kasvoi kaiken kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujakson aikana.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

264

260

297

296

Indeksi (2010 = 100)

100

98

112

112

Lähde: Tutkimus

h)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

| (145) | Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden yksikköhinnat nousivat 5 prosenttia vuonna 2011 ja 1 prosenttiyksikön vuonna 2012 kunnes ne laskivat 4 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 2 prosenttia tarkastelujakson aikana 833 eurosta tonnilta 848 euroon tonnilta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni) | 833 | 871 | 881 | 848 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 105 | 106 | 102 |
| Lähde: Tutkimus |

(145)

Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden yksikköhinnat nousivat 5 prosenttia vuonna 2011 ja 1 prosenttiyksikön vuonna 2012 kunnes ne laskivat 4 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kyseiset hinnat laskivat 2 prosenttia tarkastelujakson aikana 833 eurosta tonnilta 848 euroon tonnilta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)

833

871

881

848

Indeksi (2010 = 100)

100

105

106

102

Lähde: Tutkimus

i)   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (146) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että on todennäköistä, että polkumyynti toistuisi Valko-Venäjän, Kiinan ja Venäjän osalta merkittävillä marginaaleilla, joiden suuruutta ei voida pitää vähäpätöisenä. |
| --- | --- |

(146)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että on todennäköistä, että polkumyynti toistuisi Valko-Venäjän, Kiinan ja Venäjän osalta merkittävillä marginaaleilla, joiden suuruutta ei voida pitää vähäpätöisenä.

| (147) | Kuten edellä on todettu, komissio ei ole todennut polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen olevan todennäköistä Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

(147)

Kuten edellä on todettu, komissio ei ole todennut polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen olevan todennäköistä Ukrainan osalta.

j)   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (148) | Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden perusteella tuotannonala on yhä erittäin haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Tarkastelujaksolla tuotannon määrä väheni 37 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 40 prosenttia ja työllisyys väheni 43 prosenttia. Lisäksi unionin tuotannonalan osuus EU:n markkinoista laski 73 prosentista vuonna 2010 61 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen erittäin altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. |
| --- | --- |

(148)

Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden perusteella tuotannonala on yhä erittäin haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Tarkastelujaksolla tuotannon määrä väheni 37 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa väheni 40 prosenttia ja työllisyys väheni 43 prosenttia. Lisäksi unionin tuotannonalan osuus EU:n markkinoista laski 73 prosentista vuonna 2010 61 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen erittäin altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

4.2   Mikrotaloudelliset tekijät

a)   Varastot

| (149) | Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyttelivät melkoisen vakaalla tasolla vuoteen 2011 asti. Ne kasvoivat 14 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vähenivät sen jälkeen 10 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Varastot olivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana siten 5 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuonna 2010. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 13 892 | 14 039 | 16 012 | 14 556 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 101 | 115 | 105 |
| Lähde: Tutkimus |

(149)

Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyttelivät melkoisen vakaalla tasolla vuoteen 2011 asti. Ne kasvoivat 14 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vähenivät sen jälkeen 10 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Varastot olivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana siten 5 prosenttia korkeammalla tasolla kuin vuonna 2010.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

13 892

14 039

16 012

14 556

Indeksi (2010 = 100)

100

101

115

105

Lähde: Tutkimus

b)   Palkat

| (150) | Työvoimakustannukset laskivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia. Ne laskivat 2 prosenttia vuonna 2011, 15 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 12 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana tapahtunut kokonaislasku johtuu työvoiman vähenemisestä. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa) | 20 602 275 | 20 266 132 | 17 140 089 | 14 578 317 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 98 | 83 | 71 |
| Lähde: Tutkimus |

(150)

Työvoimakustannukset laskivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia. Ne laskivat 2 prosenttia vuonna 2011, 15 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vielä 12 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana tapahtunut kokonaislasku johtuu työvoiman vähenemisestä.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset (euroa)

20 602 275

20 266 132

17 140 089

14 578 317

Indeksi (2010 = 100)

100

98

83

71

Lähde: Tutkimus

| (151) | Työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat tarkastelujaksolla 25 prosenttia. Tämä on todennäköisesti väliaikainen tilanne, joka liittyi työntekijöiden merkittävän vähentymisen aiheuttamiin henkilöstönvähennyskustannuksiin. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 12 449 | 14 015 | 17 296 | 15 525 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 113 | 139 | 125 |

(151)

Työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat tarkastelujaksolla 25 prosenttia. Tämä on todennäköisesti väliaikainen tilanne, joka liittyi työntekijöiden merkittävän vähentymisen aiheuttamiin henkilöstönvähennyskustannuksiin.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

12 449

14 015

17 296

15 525

Indeksi (2010 = 100)

100

113

139

125

c)   Kannattavuus ja investointien tuotto

| (152) | Tarkastelujakson aikana otokseen valittujen unionin tuottajien EU:n markkinoilla harjoittaman myynnin kannattavuus — ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä — parani yli 7 prosentin tappioista vuonna 2010 lähes 1 prosentin voittoon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkemmin sanottuna otokseen valittujen unionin tuottajien tappiot pienenivät 7,3 prosentista vuonna 2010 5 prosenttiin vuonna 2011 ja 0,6 prosenttiin vuonna 2012, kunnes niiden myynti kääntyi hieman kannattavaksi (0,8 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä) | – 7,3 % | – 5,0 % | – 0,6 % | 0,8 % |
| Indeksi (2010 = 100) | – 100 | – 69 | – 8 | 12 |
| Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | – 19,2 % | – 11,8 % | 0,5 % | 4,3 % |
| Indeksi (2010 = 100) | – 100 | – 62 | 3 | 22 |
| Lähde: Tutkimus |

(152)

Tarkastelujakson aikana otokseen valittujen unionin tuottajien EU:n markkinoilla harjoittaman myynnin kannattavuus — ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä — parani yli 7 prosentin tappioista vuonna 2010 lähes 1 prosentin voittoon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkemmin sanottuna otokseen valittujen unionin tuottajien tappiot pienenivät 7,3 prosentista vuonna 2010 5 prosenttiin vuonna 2011 ja 0,6 prosenttiin vuonna 2012, kunnes niiden myynti kääntyi hieman kannattavaksi (0,8 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)

– 7,3 %

– 5,0 %

– 0,6 %

0,8 %

Indeksi (2010 = 100)

– 100

– 69

– 8

12

Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

– 19,2 %

– 11,8 %

0,5 %

4,3 %

Indeksi (2010 = 100)

– 100

– 62

3

22

Lähde: Tutkimus

| (153) | Kannattavuuden parantuminen selittyy sillä, että myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (ensisijaisesti kuumavalssatut kelat, joiden osuus on yli 60 prosenttia tuotantokustannuksista) laskivat 6 prosenttia saman jakson aikana ja vuotuiset työvoimakustannukset laskivat huomattavasti. Näin ollen otokseen valitut unionin tuottajat ovat voineet asteittain soveltaa kannattavia hintoja asiakkaisiinsa EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

(153)

Kannattavuuden parantuminen selittyy sillä, että myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla 2 prosenttia, kun taas tuotantokustannukset (ensisijaisesti kuumavalssatut kelat, joiden osuus on yli 60 prosenttia tuotantokustannuksista) laskivat 6 prosenttia saman jakson aikana ja vuotuiset työvoimakustannukset laskivat huomattavasti. Näin ollen otokseen valitut unionin tuottajat ovat voineet asteittain soveltaa kannattavia hintoja asiakkaisiinsa EU:n markkinoilla.

| (154) | Investointien tuotto — ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta — noudatti suurin piirtein kannattavuuden kehitystä. Se parani 19,2 prosentin suuruisista tappioista vuonna 2010 11,8 prosentin suuruisiin tappioihin vuonna 2011 ja 0,5 prosentin suuruiseen voittoon vuonna 2012 ja 4,3 prosentin suuruiseen voittoon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(154)

Investointien tuotto — ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta — noudatti suurin piirtein kannattavuuden kehitystä. Se parani 19,2 prosentin suuruisista tappioista vuonna 2010 11,8 prosentin suuruisiin tappioihin vuonna 2011 ja 0,5 prosentin suuruiseen voittoon vuonna 2012 ja 4,3 prosentin suuruiseen voittoon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

d)   Kassavirta ja pääoman saanti

| (155) | Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli noin – 44 miljoonaa euroa vuonna 2010. Se kasvoi noin – 7 miljoonaan euroon vuonna 2011, lähes 17 miljoonaan euroon vuonna 2012 ja edelleen noin 20 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksikään otokseen valituista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa. Tilanteen paranemisen voidaan katsoa johtuvan tuotantokustannusten ja työvoimakustannusten vähentymisestä ja hintojen hienoisesta noususta. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa) | – 44 322 891 | – 7 033 547 | 16 927 597 | 20 202 074 |
| Indeksi (2010 = 100) | – 100 | – 16 | 38 | 46 |
| Lähde: Tutkimus |

(155)

Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli noin – 44 miljoonaa euroa vuonna 2010. Se kasvoi noin – 7 miljoonaan euroon vuonna 2011, lähes 17 miljoonaan euroon vuonna 2012 ja edelleen noin 20 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksikään otokseen valituista unionin tuottajista ei ilmoittanut, että niillä olisi vaikeuksia saada pääomaa. Tilanteen paranemisen voidaan katsoa johtuvan tuotantokustannusten ja työvoimakustannusten vähentymisestä ja hintojen hienoisesta noususta.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (omien ja vähittäismyyjien tuotemerkkien osalta) (euroa)

– 44 322 891

– 7 033 547

16 927 597

20 202 074

Indeksi (2010 = 100)

– 100

– 16

38

46

Lähde: Tutkimus

e)   Investoinnit

| (156) | Otokseen valittujen unionin tuottajien vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät 34 prosenttia vuonna 2011, kasvoivat 90 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vähenivät vielä 59 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 3 prosenttia; investoinnit oli tarkoitettu olemassa olevan laitteiston kunnossapitoon ja uusimiseen, ei kapasiteetin lisäämiseen. | 2010 | 2011 | 2012 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit (euroa) | 1 149 094 | 757 750 | 1 789 210 | 1 111 661 |
| Indeksi (2010 = 100) | 100 | 66 | 156 | 97 |
| Lähde: Tutkimus |

(156)

Otokseen valittujen unionin tuottajien vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät 34 prosenttia vuonna 2011, kasvoivat 90 prosenttiyksikköä vuonna 2012 ja vähenivät vielä 59 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 3 prosenttia; investoinnit oli tarkoitettu olemassa olevan laitteiston kunnossapitoon ja uusimiseen, ei kapasiteetin lisäämiseen.

2010

2011

2012

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit (euroa)

1 149 094

757 750

1 789 210

1 111 661

Indeksi (2010 = 100)

100

66

156

97

Lähde: Tutkimus

5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (157) | Useat indikaattorit, erityisesti taloudelliset indikaattorit, paranivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Kannattavuus parani yli 7 prosentin tappioista 0,8 prosentin voittoon, mikä kuitenkin edelleen alittaa aiemmassa tutkimuksessa esitetyn 5 prosentin tavoitevoiton. Investointien tuotto parani yli 19 prosentin tappioista yli 4 prosentin voittoon ja kassavirta parani – 44 miljoonasta eurosta 20 miljoonaan euroon. Nämä seikat viittaavat siihen, että tuotannonala pystyi jossain määrin kohentamaan asemiaan. |
| --- | --- |

(157)

Useat indikaattorit, erityisesti taloudelliset indikaattorit, paranivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Kannattavuus parani yli 7 prosentin tappioista 0,8 prosentin voittoon, mikä kuitenkin edelleen alittaa aiemmassa tutkimuksessa esitetyn 5 prosentin tavoitevoiton. Investointien tuotto parani yli 19 prosentin tappioista yli 4 prosentin voittoon ja kassavirta parani – 44 miljoonasta eurosta 20 miljoonaan euroon. Nämä seikat viittaavat siihen, että tuotannonala pystyi jossain määrin kohentamaan asemiaan.

| (158) | Toisaalta jotkin indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon määrä laski 37 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laski 40 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12 prosenttiyksikköä ja työllisyys väheni 43 prosenttia. |
| --- | --- |

(158)

Toisaalta jotkin indikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon määrä laski 37 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski 25 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa laski 40 prosenttia, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 12 prosenttiyksikköä ja työllisyys väheni 43 prosenttia.

| (159) | Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnistä. Unionin tuotannonalasta on jälleen tullut hieman kannattavaa, mutta tämä on tapahtunut sen unionin markkinoilla vallitsevan markkinaosuuden kustannuksella. Unionin tuotannonala on kyennyt parantamaan rahoitustilannettaan panemalla etusijalle määrän sijaan hinnan. Tämän vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala ei ole vielä kokonaan toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista, ja sen tilanne on edelleen vaikea ja näin ollen erittäin haavoittuva, jos polkumyynnillä tapahtunut tuonti toistuisi. |
| --- | --- |

(159)

Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnistä. Unionin tuotannonalasta on jälleen tullut hieman kannattavaa, mutta tämä on tapahtunut sen unionin markkinoilla vallitsevan markkinaosuuden kustannuksella. Unionin tuotannonala on kyennyt parantamaan rahoitustilannettaan panemalla etusijalle määrän sijaan hinnan. Tämän vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala ei ole vielä kokonaan toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista, ja sen tilanne on edelleen vaikea ja näin ollen erittäin haavoittuva, jos polkumyynnillä tapahtunut tuonti toistuisi.

| (160) | Vaikka unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta pidettiin merkittävänä vahinkona, tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaisista maista peräisin olevasta tuonnista. Asianomaisten kolmen maan (Ukrainan osalta tutkimuksessa todettiin, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole todennäköistä) yhteenlaskettu markkinaosuus on alle 1 prosenttia EU:n markkinoilla. Koska asianomaisista maista ei ole ollut hintapainetta, unionin tuotannonala on pystynyt pitämään hinnat tasolla, joka on riittävä, jotta toiminta olisi kannattavaa, joskin huomattavasti alle tavoitevoiton. |
| --- | --- |

(160)

Vaikka unionin tuotannonalan epävarmaa tilannetta pidettiin merkittävänä vahinkona, tämän ei voida katsoa johtuvan asianomaisista maista peräisin olevasta tuonnista. Asianomaisten kolmen maan (Ukrainan osalta tutkimuksessa todettiin, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole todennäköistä) yhteenlaskettu markkinaosuus on alle 1 prosenttia EU:n markkinoilla. Koska asianomaisista maista ei ole ollut hintapainetta, unionin tuotannonala on pystynyt pitämään hinnat tasolla, joka on riittävä, jotta toiminta olisi kannattavaa, joskin huomattavasti alle tavoitevoiton.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Tuonti Kiinasta, Valko-Venäjältä ja Venäjältä

| (161) | Edellä kuvailtujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys toisaalta osoittaa, tuotannonala on yhä erittäin riskialtis. |
| --- | --- |

(161)

Edellä kuvailtujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Kuten useiden vahinkoindikaattoreiden negatiivinen kehitys toisaalta osoittaa, tuotannonala on yhä erittäin riskialtis.

| (162) | Kunkin kolmen asianomaisen maan viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka mahdollistaa viennin erittäin nopean lisäyksen, kuten edellä todettiin. Koska EU:n markkinoiden hinnat ovat eräitä kolmansien maiden markkinoita houkuttelevammat, on todennäköistä, että merkittävä osa nykyisellään kyseisiin maihin suuntautuvasta viennistä ohjattaisiin EU:n markkinoille, mikäli polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän polkumyynnillä tapahtuvan ja unionin tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin kasvu todennäköisesti lisää hintapainetta unionin markkinoilla, mikä pahentaa unionin tuotannonalan jo ennestään heikkoa tilannetta. Tällainen nopea kehitys oli jo havaittavissa aiemmassa tutkimuksessa, kun kyseisten kolmen maan tuonnin markkinaosuus EU:n tuonnista kolminkertaistui vain kolmessa ja puolessa vuodessa: vuoden 2004 6,2 prosentista 18,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana). Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä ovat siis jo osoittaneet valmiutensa kasvattaa nopeasti vientiään unioniin. |
| --- | --- |

(162)

Kunkin kolmen asianomaisen maan viejillä on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka mahdollistaa viennin erittäin nopean lisäyksen, kuten edellä todettiin. Koska EU:n markkinoiden hinnat ovat eräitä kolmansien maiden markkinoita houkuttelevammat, on todennäköistä, että merkittävä osa nykyisellään kyseisiin maihin suuntautuvasta viennistä ohjattaisiin EU:n markkinoille, mikäli polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän polkumyynnillä tapahtuvan ja unionin tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin kasvu todennäköisesti lisää hintapainetta unionin markkinoilla, mikä pahentaa unionin tuotannonalan jo ennestään heikkoa tilannetta. Tällainen nopea kehitys oli jo havaittavissa aiemmassa tutkimuksessa, kun kyseisten kolmen maan tuonnin markkinaosuus EU:n tuonnista kolminkertaistui vain kolmessa ja puolessa vuodessa: vuoden 2004 6,2 prosentista 18,7 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (1 päivän heinäkuuta 2006 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana). Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä ovat siis jo osoittaneet valmiutensa kasvattaa nopeasti vientiään unioniin.

| (163) | Edellä mainitun perusteella voidaan näin ollen päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(163)

Edellä mainitun perusteella voidaan näin ollen päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

2.   Tuonti Ukrainasta

| (164) | Kun otetaan huomioon päätelmä, jonka mukaan Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tai toistuminen on epätodennäköistä, tässä ei ole tarpeen enää analysoida vahingon toistumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(164)

Kun otetaan huomioon päätelmä, jonka mukaan Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tai toistuminen on epätodennäköistä, tässä ei ole tarpeen enää analysoida vahingon toistumisen todennäköisyyttä.

G.   UNIONIN ETU

| (165) | Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(165)

Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

1.   Unionin tuotannonalan etu

| (166) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen erittäin vaikea. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnistä. Unionin tuotannonalasta on jälleen tullut hieman kannattavaa, mutta tämä on tapahtunut sen unionin markkinoilla vallitsevan markkinaosuuden kustannuksella. Unionin tuotannonala on voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta kyennyt parantamaan rahoitustilannettaan panemalla etusijalle määrän sijaan hinnan. Toimenpiteiden päättäminen lisäisi hintapaineita unionin markkinoilla ja johtaisi uudelleen tappioihin. Sen vuoksi on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa. |
| --- | --- |

(166)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen erittäin vaikea. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu joiltakin osin unionin tuotannonalan kärsimä vahinko, joka johtui asianomaisista maista peräisin olevasta polkumyynnistä. Unionin tuotannonalasta on jälleen tullut hieman kannattavaa, mutta tämä on tapahtunut sen unionin markkinoilla vallitsevan markkinaosuuden kustannuksella. Unionin tuotannonala on voimassa olevien toimenpiteiden ansiosta kyennyt parantamaan rahoitustilannettaan panemalla etusijalle määrän sijaan hinnan. Toimenpiteiden päättäminen lisäisi hintapaineita unionin markkinoilla ja johtaisi uudelleen tappioihin. Sen vuoksi on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.

2.   Tuojien ja käyttäjien etu

| (167) | Komissio otti yhteyttä yli 100 etuyhteydettömään tuojaan ja käyttäjään unionissa saadakseen ne toimimaan yhteistyössä, mutta niistä yksikään ei vastannut. Tämä voidaan selittää kunkin asianomaisen maan erittäin pienillä vientimäärillä unionin markkinoille. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuojat tai käyttäjät kärsisivät suhteettomasti, jos toimenpiteitä jatkettaisiin. |
| --- | --- |

(167)

Komissio otti yhteyttä yli 100 etuyhteydettömään tuojaan ja käyttäjään unionissa saadakseen ne toimimaan yhteistyössä, mutta niistä yksikään ei vastannut. Tämä voidaan selittää kunkin asianomaisen maan erittäin pienillä vientimäärillä unionin markkinoille. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että tuojat tai käyttäjät kärsisivät suhteettomasti, jos toimenpiteitä jatkettaisiin.

| (168) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan näin ollen, että toimenpiteiden jatkaminen ei todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. |
| --- | --- |

(168)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan näin ollen, että toimenpiteiden jatkaminen ei todennäköisesti vaikuta huomattavalla tavalla unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen.

3.   Toimitusvaikeudet ja kilpailu EU:n markkinoilla

| (169) | EU:n kulutus laski 28 prosenttia tarkastelujakson aikana nousten noin 400 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin EU:n kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli lähes 1 500 000 tonnia. EU:n tuottajien välillä on riittävästi kilpailua. Lisäksi unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain 19 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, koska se tuottaa erilaisia tuotteita (tarkasteltavana olevaa tuotetta ja muita tuotteita, kuten putkipalkkeja) samoilla tuotantolaitteilla. Unionin tuotannonalalla on sen vuoksi kysynnän lisääntyessä käyttämätöntä kapasiteettia lisätä tuotantoaan muuttamalla tuotevalikoimaansa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista, joihin ei kohdisteta toimenpiteitä, kuten Intiasta ja Turkista. |
| --- | --- |

(169)

EU:n kulutus laski 28 prosenttia tarkastelujakson aikana nousten noin 400 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kapasiteetti on tarkastelujaksolla ollut jatkuvasti suurempi kuin EU:n kysyntä: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin taso oli lähes 1 500 000 tonnia. EU:n tuottajien välillä on riittävästi kilpailua. Lisäksi unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste oli vain 19 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, koska se tuottaa erilaisia tuotteita (tarkasteltavana olevaa tuotetta ja muita tuotteita, kuten putkipalkkeja) samoilla tuotantolaitteilla. Unionin tuotannonalalla on sen vuoksi kysynnän lisääntyessä käyttämätöntä kapasiteettia lisätä tuotantoaan muuttamalla tuotevalikoimaansa. Osa kysynnästä voidaan tyydyttää myös tuonnilla muista kolmansista maista, joihin ei kohdisteta toimenpiteitä, kuten Intiasta ja Turkista.

| (170) | Edellä mainitun perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta EU:n markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

(170)

Edellä mainitun perusteella ei voida päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa johtaisi pulaan tuotteesta EU:n markkinoilla tai rajoittaisi kilpailua EU:n markkinoilla.

4.   Unionin etua koskevat päätelmät

| (171) | Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vain vähäisiä kielteisiä vaikutuksia eivätkä ne olisi suhteettomia toimenpiteiden jatkamisesta unionin tuotannonalalle koituvaan hyötyyn verrattuna. |
| --- | --- |

(171)

Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vain vähäisiä kielteisiä vaikutuksia eivätkä ne olisi suhteettomia toimenpiteiden jatkamisesta unionin tuotannonalalle koituvaan hyötyyn verrattuna.

H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (172) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(172)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

| (173) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja. |
| --- | --- |

(173)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja.

| (174) | Toimenpiteet olisi Ukrainan osalta kumottava ja menettely päätettävä, koska tultiin siihen tulokseen, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole todennäköistä (ks. johdanto-osan 17 ja 118 kappale). |
| --- | --- |

(174)

Toimenpiteet olisi Ukrainan osalta kumottava ja menettely päätettävä, koska tultiin siihen tulokseen, että polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ei ole todennäköistä (ks. johdanto-osan 17 ja 118 kappale).

| (175) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(175)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (176) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (5). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(176)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (5). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (177) | Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(177)

Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ja ex 7306 30 77 (Taric-koodit 7306304120, 7306304920, 7306307280 ja 7306307780) kuuluvia, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettuja hitsattuja putkia, joiden ulkoläpimitta on enintään 168,3 millimetriä, lukuun ottamatta putkia, jollaisia käytetään öljy- ja kaasuputkijohdoissa tai öljyn tai kaasun porauksessa, tarkkuusputkia ja putkia, joissa on liitos- tai muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Kaikki yritykset | 90,6 % | — |
| Venäjä | TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) | 16,8 % | A892 |
| OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) | 10,1 % | A893 |
| Kaikki muut yritykset | 20,5 % | A999 |
| Valko-Venäjä | Kaikki yritykset | 38,1 % | — |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Kaikki yritykset

90,6 %

—

Venäjä

TMK Group (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ja Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)

16,8 %

A892

OMK Group (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ja Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)

10,1 %

A893

Kaikki muut yritykset

20,5 %

A999

Valko-Venäjä

Kaikki yritykset

38,1 %

—

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Päätetään Ukrainasta peräisin olevan 1 artiklan 1 kohdassa mainitun tuotteen tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUVL L 343, 19.12.2008, s. 1.

2

(3)  EUVL C 136, 15.5.2013, s. 25.

3

(4)  EUVL C 372, 19.12.2013, s. 21.

4

(5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

5

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/31

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/111,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

meribassikannan (Dicentrarchus labrax) säilymiseen Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä kohdistuvan vakavan uhan lievittämiseksi toteutettavista toimenpiteistä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa säädetään, että kiireellisiä toimenpiteitä voidaan toteuttaa meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen kohdistuvaan vakavaan uhkaan liittyvistä asianmukaisesti perustelluista erittäin kiireellisistä syistä. Komissio voi kyseisen uhan lievittämiseksi hyväksyä joko jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tällaiset kiireelliset toimenpiteet välittömästi sovellettavina täytäntöönpanosäädöksinä, joita sovelletaan enintään kuuden kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa säädetään, että kiireellisiä toimenpiteitä voidaan toteuttaa meren elollisten luonnonvarojen säilymiseen kohdistuvaan vakavaan uhkaan liittyvistä asianmukaisesti perustelluista erittäin kiireellisistä syistä. Komissio voi kyseisen uhan lievittämiseksi hyväksyä joko jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan tällaiset kiireelliset toimenpiteet välittömästi sovellettavina täytäntöönpanosäädöksinä, joita sovelletaan enintään kuuden kuukauden ajan.

| (2) | Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tieteellisten lausuntojen mukaan meribassikantojen (Dicentrarchus labrax) biomassa pienenee nopeasti Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä (ICES-alueet IVb ja c sekä VIIa ja d–h), koska rekrytointi on vähentynyt ja kalastuskuolevuus on lisääntynyt. Kutukannan biomassa on alenemassa tasolle, jota ei ole koskaan aiemmin todettu. Kalastuskuolevuus on tällä hetkellä lähes neljä kertaa korkeampi kuin kannan kestävä taso. Tämän vuoksi ICES kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä koko kannan kalastuskuolevuuden vähentämiseksi huomattavasti. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) ja tieteellis-teknis-taloudellisen kalastuskomitean (STECF) tieteellisten lausuntojen mukaan meribassikantojen (Dicentrarchus labrax) biomassa pienenee nopeasti Kelttienmerellä, Englannin kanaalissa, Irlanninmerellä ja eteläisellä Pohjanmerellä (ICES-alueet IVb ja c sekä VIIa ja d–h), koska rekrytointi on vähentynyt ja kalastuskuolevuus on lisääntynyt. Kutukannan biomassa on alenemassa tasolle, jota ei ole koskaan aiemmin todettu. Kalastuskuolevuus on tällä hetkellä lähes neljä kertaa korkeampi kuin kannan kestävä taso. Tämän vuoksi ICES kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä koko kannan kalastuskuolevuuden vähentämiseksi huomattavasti.

| (3) | Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 19 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komissiota toteuttamaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisen toimen ICES-alueen VIIe sulkemiseksi meribassiin kohdistuvalta pelagisten lajien kalastukselta vuoden 2015 tammi- ja huhtikuun väliseksi ajaksi, jotta kalastuspainetta voitaisiin lieventää meribassin kutualueita suojelemalla. Pyyntö on toimitettu Belgialle, Ranskalle, Irlannille, Alankomaille sekä luoteisten vesialueiden ja Pohjanmeren neuvoa-antaville toimikunnille. Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat lähettäneet huomautuksensa komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistynyt kuningaskunta pyysi 19 päivänä joulukuuta 2014 päivätyllä kirjeellä komissiota toteuttamaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaisen toimen ICES-alueen VIIe sulkemiseksi meribassiin kohdistuvalta pelagisten lajien kalastukselta vuoden 2015 tammi- ja huhtikuun väliseksi ajaksi, jotta kalastuspainetta voitaisiin lieventää meribassin kutualueita suojelemalla. Pyyntö on toimitettu Belgialle, Ranskalle, Irlannille, Alankomaille sekä luoteisten vesialueiden ja Pohjanmeren neuvoa-antaville toimikunnille. Belgia, Ranska ja Alankomaat ovat lähettäneet huomautuksensa komissiolle.

| (4) | Ranskan esittämät huomautukset liittyvät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan sovellettavuuteen, kalastustoiminnan ja menettelyn aiheuttamiin uhkiin, vakavaa uhkaa koskevaan näyttöön ja jonkin muun kalastuksen syrjinnän vaaraan. Belgia suhtautui myönteisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöön. Alankomaat ehdotti, että toimet laajennettaisiin koskemaan myös muita alueita ja muuta kalastusta. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan soveltamisalaan ja menettelyyn liittyen olisi huomattava, ettei kyseistä säännöstä ole rajattu koskemaan mitään tiettyä syytä vaan että sitä voidaan soveltaa mihin uhkaan tahansa riippumatta siitä, onko uhan aiheuttanut kalastustoiminta tai jokin muu syy, ja että kyseisessä artiklassa säädetyt määräajat ovat perusteltuja vakavaan uhkaan kohdistettavien toimien kiireellisyyden vuoksi. Tässä tapauksessa kyseessä olevaa meribassiin kohdistuvaa vakaavaa uhkaa koskeva näyttö perustuu jäljempänä esitettyyn tieteelliseen näyttöön. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan esittämät huomautukset liittyvät asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan sovellettavuuteen, kalastustoiminnan ja menettelyn aiheuttamiin uhkiin, vakavaa uhkaa koskevaan näyttöön ja jonkin muun kalastuksen syrjinnän vaaraan. Belgia suhtautui myönteisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyyntöön. Alankomaat ehdotti, että toimet laajennettaisiin koskemaan myös muita alueita ja muuta kalastusta. Asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan soveltamisalaan ja menettelyyn liittyen olisi huomattava, ettei kyseistä säännöstä ole rajattu koskemaan mitään tiettyä syytä vaan että sitä voidaan soveltaa mihin uhkaan tahansa riippumatta siitä, onko uhan aiheuttanut kalastustoiminta tai jokin muu syy, ja että kyseisessä artiklassa säädetyt määräajat ovat perusteltuja vakavaan uhkaan kohdistettavien toimien kiireellisyyden vuoksi. Tässä tapauksessa kyseessä olevaa meribassiin kohdistuvaa vakaavaa uhkaa koskeva näyttö perustuu jäljempänä esitettyyn tieteelliseen näyttöön.

| (5) | Meribassit kerääntyvät parviksi kutemaan tietyillä alueilla joulukuusta huhtikuuhun. Meribassikanta on riippuvainen tästä lisääntymisvaiheesta. Kohdennettu kalastus tapahtuu näillä kutualueilla kyseisenä aikana, mikä vaikuttaa merkittävällä tavalla kannan kokonaiskalastuskuolleisuuteen ja erityisesti lisääntymiskykyisten täysikasvuisten kalojen lukumäärän alenemiseen. Pyyntitilastoista käy ilmi, että tällaisilla kalastuskäytännöillä lähinnä poistetaan täysikasvuisia kaloja, jotka eivät voi näin ollen enää osallistua kannan lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(5)

Meribassit kerääntyvät parviksi kutemaan tietyillä alueilla joulukuusta huhtikuuhun. Meribassikanta on riippuvainen tästä lisääntymisvaiheesta. Kohdennettu kalastus tapahtuu näillä kutualueilla kyseisenä aikana, mikä vaikuttaa merkittävällä tavalla kannan kokonaiskalastuskuolleisuuteen ja erityisesti lisääntymiskykyisten täysikasvuisten kalojen lukumäärän alenemiseen. Pyyntitilastoista käy ilmi, että tällaisilla kalastuskäytännöillä lähinnä poistetaan täysikasvuisia kaloja, jotka eivät voi näin ollen enää osallistua kannan lisääntymiseen.

| (6) | ICES:n ja STECF:n tieteellisten arviointien mukaan yli 25 prosenttia kalastuskuolleisuudesta johtuu pelagisilla trooleilla suoritettavasta kaupallisesta kalastuksesta. |
| --- | --- |

(6)

ICES:n ja STECF:n tieteellisten arviointien mukaan yli 25 prosenttia kalastuskuolleisuudesta johtuu pelagisilla trooleilla suoritettavasta kaupallisesta kalastuksesta.

| (7) | Elollisten luonnonvarojen säilymiseen kohdistuva vakava uhka voidaan todeta olevan olemassa, koska kannan lisääntymisvalmiuksiin kohdistuu merkittävän haitan vaara, kutukannan biomassa vähenee jyrkästi ja koska oletetaan, että kohdennetun kalastuksen jatkaminen saattaa aiheuttaa kestämätöntä vahinkoa kutukannalle. Komissio katsoo, että asianmukaisesti perustellut erittäin kiireelliset syyt ovat olemassa, koska 1) kutuaika on alkanut ja 2) näiden kutukantojen kalastus on myös alkanut. Tieteellinen näyttö osoittaa, että alkaneena meribassin kutuaikana on toteuttava viipymättä toimia, joita sovelletaan heti ja jotka ovat voimassa 30 päivään huhtikuuta 2015. |
| --- | --- |

(7)

Elollisten luonnonvarojen säilymiseen kohdistuva vakava uhka voidaan todeta olevan olemassa, koska kannan lisääntymisvalmiuksiin kohdistuu merkittävän haitan vaara, kutukannan biomassa vähenee jyrkästi ja koska oletetaan, että kohdennetun kalastuksen jatkaminen saattaa aiheuttaa kestämätöntä vahinkoa kutukannalle. Komissio katsoo, että asianmukaisesti perustellut erittäin kiireelliset syyt ovat olemassa, koska 1) kutuaika on alkanut ja 2) näiden kutukantojen kalastus on myös alkanut. Tieteellinen näyttö osoittaa, että alkaneena meribassin kutuaikana on toteuttava viipymättä toimia, joita sovelletaan heti ja jotka ovat voimassa 30 päivään huhtikuuta 2015.

| (8) | Sen vuoksi olisi kiireellisesti toteutettava toimenpiteitä pelagisilla trooleilla suoritettavan meribassin kohdennetun kalastuksen kieltämiseksi erittäin herkkänä kutuaikana tammikuun ja 30 päivän huhtikuuta 2015 välisenä aikana. Jos kannan suojelemista viivytettäisiin pidempään, kiireellisten toimenpiteiden vaikuttavuus alenisi huomattavasti tai poistuisi kokonaan. Näiden toimenpiteiden vaikuttavuuden tehostamiseksi toimijoita olisi myös kehotettava olemaan hyväksymättä tämän asetuksen soveltamisaikana pyydetyn meribassin jälleenlaivaamista ja purkamista aluksista. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi olisi kiireellisesti toteutettava toimenpiteitä pelagisilla trooleilla suoritettavan meribassin kohdennetun kalastuksen kieltämiseksi erittäin herkkänä kutuaikana tammikuun ja 30 päivän huhtikuuta 2015 välisenä aikana. Jos kannan suojelemista viivytettäisiin pidempään, kiireellisten toimenpiteiden vaikuttavuus alenisi huomattavasti tai poistuisi kokonaan. Näiden toimenpiteiden vaikuttavuuden tehostamiseksi toimijoita olisi myös kehotettava olemaan hyväksymättä tämän asetuksen soveltamisaikana pyydetyn meribassin jälleenlaivaamista ja purkamista aluksista.

| (9) | Koska kutualueiden sijainti voi vaihdella huomattavasti, niiden suojeleminen vaikuttavalla tavalla edellyttää, että kiireelliset toimenpiteet koskevat koko kannan levinneisyysaluetta eli Kelttienmerta, Englannin kanaalia, Irlanninmerta ja eteläistä Pohjanmerta (ICES-alueet IVb ja c sekä VIIa ja d–h) ja niitä olisi sovellettava myös pelagisilla trooleilla suoritettavaan kalastukseen. Myös ICES-alueet IVj ja k olisi otettava mukaan kalastustoiminnan siirtymisen estämiseksi, sillä kannan levinneisyyttä ei ole vielä täysin määritetty. |
| --- | --- |

(9)

Koska kutualueiden sijainti voi vaihdella huomattavasti, niiden suojeleminen vaikuttavalla tavalla edellyttää, että kiireelliset toimenpiteet koskevat koko kannan levinneisyysaluetta eli Kelttienmerta, Englannin kanaalia, Irlanninmerta ja eteläistä Pohjanmerta (ICES-alueet IVb ja c sekä VIIa ja d–h) ja niitä olisi sovellettava myös pelagisilla trooleilla suoritettavaan kalastukseen. Myös ICES-alueet IVj ja k olisi otettava mukaan kalastustoiminnan siirtymisen estämiseksi, sillä kannan levinneisyyttä ei ole vielä täysin määritetty.

| (10) | Ranskan ehdottamilla vaihtoehtoisilla toimenpiteillä ei saavutettaisi samaa tulosta kuin tässä asetuksessa säädetyllä toimenpiteellä, koska niiden vaikuttavuus on epävarma. Lisäksi jotta meribassikantaa voitaisiin suojella vieläkin paremmin, myöhemmin voi olla tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä muun kalastuksen aiheuttaman vaikutuksen osalta. |
| --- | --- |

(10)

Ranskan ehdottamilla vaihtoehtoisilla toimenpiteillä ei saavutettaisi samaa tulosta kuin tässä asetuksessa säädetyllä toimenpiteellä, koska niiden vaikuttavuus on epävarma. Lisäksi jotta meribassikantaa voitaisiin suojella vieläkin paremmin, myöhemmin voi olla tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä muun kalastuksen aiheuttaman vaikutuksen osalta.

| (11) | Ranska on toimittanut tietoja, joista käy ilmi, että 32–69 mm silmäkoon pelagisia pyydyksiä käyttävät alukset eivät harjoita meribassin kohdennettua kalastusta ja että tällaisilla aluksilla mahdollisesti saatavilla sivusaaliilla on vain vähäinen vaikutus kantaan. |
| --- | --- |

(11)

Ranska on toimittanut tietoja, joista käy ilmi, että 32–69 mm silmäkoon pelagisia pyydyksiä käyttävät alukset eivät harjoita meribassin kohdennettua kalastusta ja että tällaisilla aluksilla mahdollisesti saatavilla sivusaaliilla on vain vähäinen vaikutus kantaan.

| (12) | Meribassikannan tilanne täyttää soveltamisalaan kuuluvilla alueilla kaikki tämän kannan säilymiseen kohdistuvaan vakavaan uhkaan liittyviä asianmukaisesti perusteltavia erittäin kiireellisiä syitä koskevat perusteet, minkä vuoksi komissio voi toteuttaa tässä asetuksessa säädetyt asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaiset toimenpiteet omasta aloitteestaan ja ylittää Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnössä ehdotetun toimen. |
| --- | --- |

(12)

Meribassikannan tilanne täyttää soveltamisalaan kuuluvilla alueilla kaikki tämän kannan säilymiseen kohdistuvaan vakavaan uhkaan liittyviä asianmukaisesti perusteltavia erittäin kiireellisiä syitä koskevat perusteet, minkä vuoksi komissio voi toteuttaa tässä asetuksessa säädetyt asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklan mukaiset toimenpiteet omasta aloitteestaan ja ylittää Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnössä ehdotetun toimen.

| (13) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet toimitetaan kalastus- ja vesiviljelyalan komitealle lausuntoa varten, |
| --- | --- |

(13)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet toimitetaan kalastus- ja vesiviljelyalan komitealle lausuntoa varten,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa säädetään meribassikantaa ICES-alueilla IVb ja c sekä VIIa ja d–k koskevat kiireelliset toimenpiteet kyseiseen kantaan kohdistuvan välittömän ja vakavan haitan lievittämiseksi.

2 artikla

Toimenpiteet

Tämän asetuksen soveltamisaikana meribassin (Dicentrarchus labrax) kalastus on kielletty ICES-alueilla IVb ja c sekä VIIa ja d–k pelagisilla nuotilla (joita kutsutaan pelagisiksi OTM-trooleiksi ja pelagisiksi PTM-paritrooleiksi), joiden troolinperän silmäkoko on vähintään 70 mm.

Kyseisiä pyydyksiä käyttäviltä aluksilta kielletään tämän asetuksen soveltamisaikana pyydetyn meribassin aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava pelagisilla pyydyksillä (OTM tai PTM) pyydetyt meribassisaaliit komissiolle 14 päivän kuluttua kunkin kuukauden päättymisestä.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 30 päivään huhtikuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/34 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/34

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/112,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 340,0 |
| IL | 160,5 |
| MA | 109,9 |
| TR | 147,7 |
| ZZ | 189,5 |
| 0707 00 05 | JO | 229,9 |
| TR | 174,5 |
| ZZ | 202,2 |
| 0709 93 10 | MA | 227,9 |
| TR | 214,8 |
| ZZ | 221,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,8 |
| MA | 62,4 |
| TN | 53,6 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 20 10 | IL | 102,5 |
| MA | 90,9 |
| ZZ | 96,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 87,6 |
| IL | 110,1 |
| JM | 118,0 |
| MA | 140,2 |
| TR | 118,6 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 50 10 | TR | 63,9 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | BR | 65,4 |
| CL | 89,3 |
| MK | 26,7 |
| US | 184,8 |
| ZZ | 91,6 |
| 0808 30 90 | CL | 265,9 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 202,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

340,0

IL

160,5

MA

109,9

TR

147,7

ZZ

189,5

0707 00 05

JO

229,9

TR

174,5

ZZ

202,2

0709 93 10

MA

227,9

TR

214,8

ZZ

221,4

0805 10 20

EG

47,8

MA

62,4

TN

53,6

TR

66,4

ZZ

57,6

0805 20 10

IL

102,5

MA

90,9

ZZ

96,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

87,6

IL

110,1

JM

118,0

MA

140,2

TR

118,6

ZZ

114,9

0805 50 10

TR

63,9

ZZ

63,9

0808 10 80

BR

65,4

CL

89,3

MK

26,7

US

184,8

ZZ

91,6

0808 30 90

CL

265,9

US

138,7

ZZ

202,3

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/36

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/113,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksella (EY) N:o 539/2007 muna- ja muna-albumiinialalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 539/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 539/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 31 päivänä maaliskuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 31 päivänä maaliskuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määrät, joista ei ole jätetty tuontitodistushakemuksia asetuksen (EY) N:o 539/2007 nojalla ja jotka lisätään 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 539/2007, annettu 15 päivänä toukokuuta 2007, tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista muna- ja ovalbumiinialalla (EUVL L 128, 16.5.2007, s. 19).

2

---

LIITE

| Järjestysnumero | Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin
  (kg kuorellisten munien ekvivalenttina) |
| --- | --- |
| 09.4015 | 108 000 000 |
| 09.4401 | 3 632 368 |
| 09.4402 | 9 854 500 |

Järjestysnumero

Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään 1 päivänä huhtikuuta alkavaksi ja 30 päivänä kesäkuuta 2015 päättyväksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin

(kg kuorellisten munien ekvivalenttina)

09.4015

108 000 000

09.4401

3 632 368

09.4402

9 854 500

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/38

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/114,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksella (EY) N:o 536/2007 Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatussa tariffikiintiössä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 536/2007 (2) avataan vuotuinen tariffikiintiö Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 536/2007 (2) avataan vuotuinen tariffikiintiö Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määrät, joista ei ole jätetty tuontitodistushakemuksia asetuksen (EY) N:o 536/2007 nojalla ja jotka lisätään 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 536/2007, annettu 15 päivänä toukokuuta 2007, Amerikan yhdysvalloille myönnetyn siipikarjanlihaa koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 128, 16.5.2007, s. 6).

2

---

LIITE

| Järjestysnumero | Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4169 | 16 008 750 |

Järjestysnumero

Jakokerroin — 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset

(kg)

09.4169

16 008 750

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/40

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/115,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

asetuksella (EY) N:o 1384/2007 Israelista peräisin olevan siipikarjanlihan alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä olevaan määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 1384/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 1384/2007 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä siipikarjanliha-alan tuotteiden tuontia varten.

| (2) | Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, ovat pienempiä kuin kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään.

| (3) | Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Määrät, joista ei ole jätetty tuontitodistushakemuksia asetuksen (EY) N:o 1384/2007 nojalla ja jotka lisätään 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1384/2007, annettu 26 päivänä marraskuuta 2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2398/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Israelista peräisin olevien siipikarjanliha-alan tuotteiden yhteisöön tuontia koskevien eräiden kiintiöiden avaamisen ja hallinnointitavan osalta (EUVL L 309, 27.11.2007, s. 40).

2

---

LIITE

| Järjestysnumero | Hakematta jääneet, 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin lisättävät määrät
  (kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 140 000 |
| 09.4092 | 830 000 |

Järjestysnumero

Hakematta jääneet, 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin lisättävät määrät

(kg)

09.4091

140 000

09.4092

830 000

---

PÄÄTÖKSET

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/42

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/116,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä 26 päivän tammikuuta 2015 ja 25 päivän tammikuuta 2020 väliseksi kaudeksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 300 artiklan 3 kohdan ja 305 artiklan,

ottaa huomioon alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta 16 päivänä joulukuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/930/EU (1),

ottaa huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 300 artiklan 3 kohdassa määrätään, että alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten on oltava alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 300 artiklan 3 kohdassa määrätään, että alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten on oltava alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen edustajia, joilla on joko alueellisen tai paikallisen julkisyhteisön vaaleissa saatu valtuutus tai jotka ovat poliittisesti vastuussa vaaleilla valitulle elimelle.

| (2) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 305 artiklassa määrätään, että neuvosto nimeää alueiden komitean jäsenet ja yhtä monta varajäsentä viideksi vuodeksi kerrallaan kunkin jäsenvaltion ehdotusten mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 305 artiklassa määrätään, että neuvosto nimeää alueiden komitean jäsenet ja yhtä monta varajäsentä viideksi vuodeksi kerrallaan kunkin jäsenvaltion ehdotusten mukaisesti.

| (3) | Koska alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten toimikausi päättyy 25 päivänä tammikuuta 2015, on syytä nimetä uudet jäsenet ja varajäsenet. |
| --- | --- |

(3)

Koska alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten toimikausi päättyy 25 päivänä tammikuuta 2015, on syytä nimetä uudet jäsenet ja varajäsenet.

| (4) | Tätä nimeämistä täydennetään niiden jäsenten ja varajäsenten myöhemmällä nimeämisellä, joiden ehdokkuutta neuvosto ei ole vastaanottanut ennen 22 päivää tammikuuta 2015, |
| --- | --- |

(4)

Tätä nimeämistä täydennetään niiden jäsenten ja varajäsenten myöhemmällä nimeämisellä, joiden ehdokkuutta neuvosto ei ole vastaanottanut ennen 22 päivää tammikuuta 2015,

ONHYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimetään alueiden komiteaan 26 päivänä tammikuuta 2015 alkavaksi ja 25 päivän tammikuuta 2020 päättyväksi kaudeksi:

| — | jäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä I, |
| --- | --- |

—

jäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä I,

| — | varajäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä II. |
| --- | --- |

—

varajäseniksi henkilöt, jotka on lueteltu jäsenvaltioittain liitteessä II.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EUVL L 365, 19.12.2014, s. 143.

1

---

LIITE I

ПРИЛОЖЕНИЕ I — ANEXO I — PŘÍLOHA I — BILAG I — ANHANG I — I LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — PRILOG I — ALLEGATO I — I PIELIKUMS

I PRIEDAS — I. MELLÉKLET — ANNESS I — BIJLAGE I — ZAŁĄCZNIK I

ANEXO I — ANEXA I — PRÍLOHA I — PRILOGA I — LIITE I — BILAGA I

Членове/Miembros/Členové/Medlemmer/Mitglieder/Liikmed

Μέλη/Members/Membres/Članovi/Membri/Locekļi

Nariai/Tagok/Membri/Leden/Członkowie

Membros/Membri/Členovia/Člani/Jäsenet/Ledamöter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jan DURNEZ
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Jan DURNEZ

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Alain HUTCHINSON
  Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles |
| --- | --- |

Mr Alain HUTCHINSON

Conseiller communal et échevin à Saint-Gilles

| | Mr Hicham IMANE
  Député wallon |
| --- | --- |

Mr Hicham IMANE

Député wallon

| | Mr Jean François ISTASSE
  Conseiller communal |
| --- | --- |

Mr Jean François ISTASSE

Conseiller communal

| | Mr Karl-Heinz LAMBERTZ
  Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

Mr Karl-Heinz LAMBERTZ

Mitglied des Parlamentes der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| | Mr Michel LEBRUN
  Conseiller communal à Viroinval |
| --- | --- |

Mr Michel LEBRUN

Conseiller communal à Viroinval

| | Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Bartolomeus (Bart) SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Luc VAN DEN BRANDE
  Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA) |
| --- | --- |

Mr Luc VAN DEN BRANDE

Voorzitter Raad van Bestuur Vlaams — Europees Verbindingsagentschap (VLEVA)

| | Mr Karl VANLOUWE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karl VANLOUWE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Karim VAN OVERMEIRE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Karim VAN OVERMEIRE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Jean-Luc VANRAES
  Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW |
| --- | --- |

Mr Jean-Luc VANRAES

Gemeenteraadslid in Ukkel en Voorzitter van het OCMW

| | Ms Olga ZRIHEN
  Députée wallonne |
| --- | --- |

Ms Olga ZRIHEN

Députée wallonne

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Hasan AZIS
  Mayor of Kardjali Municipality |
| --- | --- |

Mr Hasan AZIS

Mayor of Kardjali Municipality

| | Ms Tanya HRISTOVA
  Mayor of Gabrovo Municipality |
| --- | --- |

Ms Tanya HRISTOVA

Mayor of Gabrovo Municipality

| | Mr Vladimir KISSIOV
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Mr Vladimir KISSIOV

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Krassimir KOSTOV
  Mayor of Shumen Municipality |
| --- | --- |

Mr Krassimir KOSTOV

Mayor of Shumen Municipality

| | Mr Madzhid MANDADZHA
  Mayor of Stambolovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Madzhid MANDADZHA

Mayor of Stambolovo Municipality

| | Mr Krasimir MIREV
  Mayor of Targovishte Municipality |
| --- | --- |

Mr Krasimir MIREV

Mayor of Targovishte Municipality

| | Mr Vladimir MOSKOV
  Mayor of Gotse Delchev Municipality |
| --- | --- |

Mr Vladimir MOSKOV

Mayor of Gotse Delchev Municipality

| | Ms Detelina NIKOLOVA
  Mayor of Dobrich Municipality |
| --- | --- |

Ms Detelina NIKOLOVA

Mayor of Dobrich Municipality

| | Mr Beytula SALI
  Mayor of Samuil Municipality |
| --- | --- |

Mr Beytula SALI

Mayor of Samuil Municipality

| | Mr Zhivko TODOROV
  Mayor of Stara Zagora Municipality |
| --- | --- |

Mr Zhivko TODOROV

Mayor of Stara Zagora Municipality

| | Mr Lyudmil VESSELINOV
  Mayor of Popovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Lyudmil VESSELINOV

Mayor of Popovo Municipality

| | Mr Zlatko ZHIVKOV
  Mayor of Montana Municipality |
| --- | --- |

Mr Zlatko ZHIVKOV

Mayor of Montana Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Ondřej BENEŠÍK
  councillor of Strání municipality |
| --- | --- |

Mr Ondřej BENEŠÍK

councillor of Strání municipality

| | Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ
  councillor of the City of Pardubice |
| --- | --- |

Ms Štěpánka FRAŇKOVÁ

councillor of the City of Pardubice

| | Mr Dan JIRÁNEK
  councillor of the City of Kladno |
| --- | --- |

Mr Dan JIRÁNEK

councillor of the City of Kladno

| | Mr Stanislav JURÁNEK
  councillor of Jihomoravský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav JURÁNEK

councillor of Jihomoravský Region

| | Ms Adriana KRNÁČOVÁ
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Ms Adriana KRNÁČOVÁ

councillor of the City of Prague

| | Mr Roman LÍNEK
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Roman LÍNEK

councillor of Pardubický Region

| | Mr Josef NOVOTNÝ
  councillor of Karlovarský Region |
| --- | --- |

Mr Josef NOVOTNÝ

councillor of Karlovarský Region

| | Mr Petr OSVALD
  councillor of the City of Plzeň |
| --- | --- |

Mr Petr OSVALD

councillor of the City of Plzeň

| | Mr Martin PŮTA
  councillor of Liberecký Region |
| --- | --- |

Mr Martin PŮTA

councillor of Liberecký Region

| | Ms Jana VAŇHOVÁ
  councillor of Ústecký Region |
| --- | --- |

Ms Jana VAŇHOVÁ

councillor of Ústecký Region

| | Mr Oldřich VLASÁK
  councillor of the City of Hradec Králové |
| --- | --- |

Mr Oldřich VLASÁK

councillor of the City of Hradec Králové

| | Mr Jiří ZIMOLA
  councillor of the South Bohemian Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ZIMOLA

councillor of the South Bohemian Region

DANMARK

| | Mr Per BØDKER ANDERSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per BØDKER ANDERSEN

Councillor

| | Mr Erik FLYVHOLM
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Erik FLYVHOLM

Mayor

| | Mr Jens Christian GJESING
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Christian GJESING

Second Deputy Mayor

| | Mr Jens Bo IVE
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Jens Bo IVE

Mayor

| | Mr Thomas KASTRUP-LARSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr Thomas KASTRUP-LARSEN

Mayor

| | Mr Jess LAURSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Jess LAURSEN

Regional Councillor

| | Mr Henrik Ringbæk MADSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik Ringbæk MADSEN

Regional Councillor

| | Mr Karsten Uno PETERSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Karsten Uno PETERSEN

Regional Councillor

| | Mr Mark PERERA CHRISTENSEN
  Second Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Mark PERERA CHRISTENSEN

Second Deputy Mayor

DEUTSCHLAND

| | Frau Barbara DUDEN
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Frau Barbara DUDEN

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Frau Hella DUNGER-LÖPER
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte |
| --- | --- |

Frau Hella DUNGER-LÖPER

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte

| | Herr Hans-Jörg DUPPRÉ
  Landrat des Landkreises Südwestpfalz |
| --- | --- |

Herr Hans-Jörg DUPPRÉ

Landrat des Landkreises Südwestpfalz

| | Herr Peter FRIEDRICH
  Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Herr Peter FRIEDRICH

Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten; Baden-Württemberg

| | Frau Ulrike HILLER
  Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa |
| --- | --- |

Frau Ulrike HILLER

Mitglied des Senats, Bevollmächtigte der Freien Hansestadt Bremen beim Bund und für Europa

| | Frau Birgit HONÉ
  Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Frau Birgit HONÉ

Staatssekretärin für Europa und Regionale Landesentwicklung, Niedersächsische Staatskanzlei

| | Frau Jacqueline KRAEGE
  Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales |
| --- | --- |

Frau Jacqueline KRAEGE

Staatssekretärin, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa, für Medien und Digitales

| | Frau Uta-Maria KUDER
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin |
| --- | --- |

Frau Uta-Maria KUDER

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Justizministerin

| | Frau Helma KUHN-THEIS
  Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen |
| --- | --- |

Frau Helma KUHN-THEIS

Mitglied des Gemeinderates Weiskirchen

| | Herr Heinz LEHMANN
  Mitglied des Sächsischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Heinz LEHMANN

Mitglied des Sächsischen Landtags

| | Dr. Helmuth MARKOV
  Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

Dr. Helmuth MARKOV

Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz

| | Dr. Beate MERK
  Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern |
| --- | --- |

Dr. Beate MERK

Staatsministerin für Europaangelegenheiten und regionale Beziehungen des Freistaates Bayern

| | Frau Dagmar MÜHLENFELD
  Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr |
| --- | --- |

Frau Dagmar MÜHLENFELD

Oberbürgermeisterin der Stadt Mülheim an der Ruhr

| | Herr Detlef MÜLLER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Detlef MÜLLER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Martina MÜNCH
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Dr. Martina MÜNCH

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Regina POERSCH
  Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Regina POERSCH

Mitglied des Landtages von Schleswig-Holstein

| | Herr Wolfgang SCHMIDT
  Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten |
| --- | --- |

Herr Wolfgang SCHMIDT

Staatsrat der Senatskanzlei, Bevollmächtigter des Senats der Freien und Hansestadt Hamburg beim Bund, bei der Europäischen Union und für auswärtige Angelegenheiten

| | Dr. Michael SCHNEIDER
  Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund |
| --- | --- |

Dr. Michael SCHNEIDER

Staatssekretär, Bevollmächtigter das Landes Sachsen-Anhalt beim Bund

| | Herr Tilman TÖGEL
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Tilman TÖGEL

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Markus TÖNS
  Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Markus TÖNS

Mitglied des Landtags Nordrhein-Westfalen

| | Herr Hans-Josef VOGEL
  Bürgermeister der Stadt Arnsberg |
| --- | --- |

Herr Hans-Josef VOGEL

Bürgermeister der Stadt Arnsberg

| | Herr Mark WEINMEISTER
  Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen |
| --- | --- |

Herr Mark WEINMEISTER

Staatssekretär für Europaangelegenheiten, Land Hessen

| | Dr. Babette WINTER
  Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Babette WINTER

Staatssekretärin für Europa und Kultur in der Thüringer Staatskanzlei

EESTI

| | Ms Urve ERIKSON
  Member of Tudulinna Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Ms Urve ERIKSON

Member of Tudulinna Rural Municipality Council

| | Mr Mihkel JUHKAMI
  Mayor of Rakvere City |
| --- | --- |

Mr Mihkel JUHKAMI

Mayor of Rakvere City

| | Mr Kurmet MÜÜRSEPP
  Member of Antsla Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Kurmet MÜÜRSEPP

Member of Antsla Rural Municipality Council

| | Mr Uno SILBERG
  Member of Kose Rural Municipality Council |
| --- | --- |

Mr Uno SILBERG

Member of Kose Rural Municipality Council

| | Mr Urmas SUKLES
  Mayor of Haapsalu City |
| --- | --- |

Mr Urmas SUKLES

Mayor of Haapsalu City

| | Mr Toomas VITSUT
  Member of Tallinn City Council |
| --- | --- |

Mr Toomas VITSUT

Member of Tallinn City Council

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Konstantinos AGORASTOS
  Head of the Region of Thessaly |
| --- | --- |

Mr Konstantinos AGORASTOS

Head of the Region of Thessaly

| | Mr Stavros ARNAOUTAKIS
  Head of the Region of Crete |
| --- | --- |

Mr Stavros ARNAOUTAKIS

Head of the Region of Crete

| | Mr Nikolaos CHIOTAKIS
  Municipal Councillor of Kifissia |
| --- | --- |

Mr Nikolaos CHIOTAKIS

Municipal Councillor of Kifissia

| | Mr Alexandros KAHRIMANIS
  Head of the Region of Epirus |
| --- | --- |

Mr Alexandros KAHRIMANIS

Head of the Region of Epirus

| | Mr Stavros KALAFATIS
  Municipal Councillor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Stavros KALAFATIS

Municipal Councillor of Thessaloniki

| | Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS
  Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi |
| --- | --- |

Mr Dimitrios KALOGEROPOULOS

Politically accountable to the Municipal Council of Maroussi

| | Mr Georgios KAMINIS
  Mayor of Athens |
| --- | --- |

Mr Georgios KAMINIS

Mayor of Athens

| | Mr Apostolos KATSIFARAS
  Head of the Region of Western Greece |
| --- | --- |

Mr Apostolos KATSIFARAS

Head of the Region of Western Greece

| | Mr Ioannis KOURAKIS
  Municipal Councillor of Heraklion |
| --- | --- |

Mr Ioannis KOURAKIS

Municipal Councillor of Heraklion

| | Mr Ioannis SGOUROS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Ioannis SGOUROS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Spyridon SPYRIDON
  Municipal Councillor of Poros |
| --- | --- |

Mr Spyridon SPYRIDON

Municipal Councillor of Poros

| | Mr Apostolos TZITZIKOSTAS
  Head of the Region of Central Macedonia |
| --- | --- |

Mr Apostolos TZITZIKOSTAS

Head of the Region of Central Macedonia

ESPAÑA

| | Da Rita BARBERÁ NOLLA
  Alcaldesa de Valencia |
| --- | --- |

Da Rita BARBERÁ NOLLA

Alcaldesa de Valencia

| | Da Yolanda BARCINA ANGULO
  Presidenta de Navarra |
| --- | --- |

Da Yolanda BARCINA ANGULO

Presidenta de Navarra

| | D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ
  Presidente del Gobierno de las Islas Baleares |
| --- | --- |

D. José Ramón BAUZÁ DÍAZ

Presidente del Gobierno de las Islas Baleares

| | D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ
  Alcalde de Vigo |
| --- | --- |

D. Abel CABALLERO ÁLVAREZ

Alcalde de Vigo

| | Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA
  Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Ma Dolores de COSPEDAL GARCÍA

Presidenta de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha

| | Da Susana DÍAZ PACHECO
  Presidenta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Susana DÍAZ PACHECO

Presidenta de Andalucía

| | D. Alberto FABRA PART
  Presidente de la Comunidad Valenciana |
| --- | --- |

D. Alberto FABRA PART

Presidente de la Comunidad Valenciana

| | D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ
  Presidente del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ

Presidente del Principado de Asturias

| | D. Alberto GARRE LÓPEZ
  Presidente de Murcia |
| --- | --- |

D. Alberto GARRE LÓPEZ

Presidente de Murcia

| | D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ
  Presidente de Madrid |
| --- | --- |

D. Ignacio GONZÁLEZ GONZÁLEZ

Presidente de Madrid

| | D. Francesc HOMS I MOLIST
  Consejero de Presidencia |
| --- | --- |

D. Francesc HOMS I MOLIST

Consejero de Presidencia

| | Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ
  Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat |
| --- | --- |

Da Nuria MARÍN MARTÍNEZ

Alcaldesa de Hospitalet de Llobregat

| | Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA
  Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria |
| --- | --- |

Da Cristina MAZAS PÉREZ-OLEAGA

Consejera de Economía, Hacienda y Empleo de Cantabria

| | D. José Antonio MONAGO TERRAZA
  Presidente de la Junta de Extremadura |
| --- | --- |

D. José Antonio MONAGO TERRAZA

Presidente de la Junta de Extremadura

| | D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO
  Presidente de la Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Alberto NÚÑEZ FEIJÓO

Presidente de la Xunta de Galicia

| | D. Paulino RIVERO BAUTE
  Presidente del Gobierno de Canarias |
| --- | --- |

D. Paulino RIVERO BAUTE

Presidente del Gobierno de Canarias

| | Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA
  Presidenta de Aragón |
| --- | --- |

Da Luisa Fernanda RUDÍ ÚBEDA

Presidenta de Aragón

| | D. Pedro SANZ ALONSO
  Presidente de La Rioja |
| --- | --- |

D. Pedro SANZ ALONSO

Presidente de La Rioja

| | D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ
  Alcalde de Santander |
| --- | --- |

D. Iñigo de la SERNA HERNÁIZ

Alcalde de Santander

| | D. Iñigo URKULLU RENTERÍA
  Presidente del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

D. Iñigo URKULLU RENTERÍA

Presidente del Gobierno Vasco

| | Sr. D. Juan VICENTE HERRERA
  Presidente de la Junta de Castilla y León |
| --- | --- |

Sr. D. Juan VICENTE HERRERA

Presidente de la Junta de Castilla y León

FRANCE

| | M. Jean-François BARNIER
  Maire du Chambon-Feugerolles |
| --- | --- |

M. Jean-François BARNIER

Maire du Chambon-Feugerolles

| | M. Laurent BEAUVAIS
  Président du Conseil régional de Basse-Normandie |
| --- | --- |

M. Laurent BEAUVAIS

Président du Conseil régional de Basse-Normandie

| | M. Jacques BLANC
  Maire de La Canourgue |
| --- | --- |

M. Jacques BLANC

Maire de La Canourgue

| | Mme Danièle BOEGLIN
  Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube |
| --- | --- |

Mme Danièle BOEGLIN

Vice-Présidente du Conseil général de l'Aube

| | Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT
  Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire |
| --- | --- |

Mme Claudette BRUNET-LECHENAULT

Vice-présidente du Conseil général de Saône-et-Loire

| | M. François DECOSTER
  Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. François DECOSTER

Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. Michel DELEBARRE
  Conseiller municipal de Dunkerque |
| --- | --- |

M. Michel DELEBARRE

Conseiller municipal de Dunkerque

| | M. Jean-Louis DESTANS
  Président du Conseil général de l'Eure |
| --- | --- |

M. Jean-Louis DESTANS

Président du Conseil général de l'Eure

| | Mme Rose-Marie FALQUE
  Maire d'Azerailles |
| --- | --- |

Mme Rose-Marie FALQUE

Maire d'Azerailles

| | M. Claude GEWERC
  Président du Conseil régional de Picardie |
| --- | --- |

M. Claude GEWERC

Président du Conseil régional de Picardie

| | M. Pierre HUGON
  Vice-président du Conseil général de la Lozère |
| --- | --- |

M. Pierre HUGON

Vice-président du Conseil général de la Lozère

| | Mme Annabelle JAEGER
  Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur |
| --- | --- |

Mme Annabelle JAEGER

Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d'Azur

| | Mme Anne-Marie KEISER
  Vice-présidente du Conseil général de la Gironde |
| --- | --- |

Mme Anne-Marie KEISER

Vice-présidente du Conseil général de la Gironde

| | M. Pierre MAILLE
  Président du Conseil général du Finistère |
| --- | --- |

M. Pierre MAILLE

Président du Conseil général du Finistère

| | M. Pascal MANGIN
  Conseiller régional d'Alsace |
| --- | --- |

M. Pascal MANGIN

Conseiller régional d'Alsace

| | M. Charles MARZIANI
  Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Charles MARZIANI

Vice-président du Conseil régional de Midi-Pyrénées

| | M. Pierrick MASSIOT
  Président du Conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

M. Pierrick MASSIOT

Président du Conseil régional de Bretagne

| | Mme Françoise MESNARD
  Maire de Saint-Jean d'Angély |
| --- | --- |

Mme Françoise MESNARD

Maire de Saint-Jean d'Angély

| | M. Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional d'Île-de-France |
| --- | --- |

M. Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional d'Île-de-France

| | M. Didier ROBERT
  Président du Conseil régional de La Réunion |
| --- | --- |

M. Didier ROBERT

Président du Conseil régional de La Réunion

| | M. Stéphan ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Languedoc-Roussillon |
| --- | --- |

M. Stéphan ROSSIGNOL

Conseiller régional du Languedoc-Roussillon

| | M. Christophe ROUILLON
  Maire de Coulaines |
| --- | --- |

M. Christophe ROUILLON

Maire de Coulaines

| | M. René SOUCHON
  Président du Conseil régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. René SOUCHON

Président du Conseil régional d'Auvergne

| | M. Bernard SOULAGE
  Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

M. Bernard SOULAGE

Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes

HRVATSKA

| | Ms Snježana BUŽINEC
  Mayor of the Municipality of Jakovlje |
| --- | --- |

Ms Snježana BUŽINEC

Mayor of the Municipality of Jakovlje

| | Mr Nikola DOBROSLAVIĆ
  Prefect of Dubrovnik-Neretva County |
| --- | --- |

Mr Nikola DOBROSLAVIĆ

Prefect of Dubrovnik-Neretva County

| | Mr Valter FLEGO
  Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Mr Valter FLEGO

Prefect of Istra County

| | Mr Bruno HRANIĆ
  Mayor of the Municipality of Vidovec |
| --- | --- |

Mr Bruno HRANIĆ

Mayor of the Municipality of Vidovec

| | Mr Danijel MARUŠIĆ
  Prefect of Brod-Posavina County |
| --- | --- |

Mr Danijel MARUŠIĆ

Prefect of Brod-Posavina County

| | Mr Vojko OBERSNEL
  Mayor of the City of Rijeka |
| --- | --- |

Mr Vojko OBERSNEL

Mayor of the City of Rijeka

| | Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ
  Councillor in the City of Zagreb Assembly |
| --- | --- |

Ms Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ

Councillor in the City of Zagreb Assembly

| | Mr Predrag ŠTROMAR
  Prefect of Varaždin County |
| --- | --- |

Mr Predrag ŠTROMAR

Prefect of Varaždin County

| | Mr Željko TURK
  Mayor of the City of Zaprešić |
| --- | --- |

Mr Željko TURK

Mayor of the City of Zaprešić

IRELAND

| | Ms Maria BYRNE
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Ms Maria BYRNE

Limerick City and County Council

| | Ms Kate FEENEY
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Ms Kate FEENEY

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Ms Mary FREEHILL
  Dublin City Council |
| --- | --- |

Ms Mary FREEHILL

Dublin City Council

| | Mr Jerry LUNDY
  Sligo County Council |
| --- | --- |

Mr Jerry LUNDY

Sligo County Council

| | Mr Kieran MCCARTHY
  Cork City Council |
| --- | --- |

Mr Kieran MCCARTHY

Cork City Council

| | Mr Hughie MCGRATH
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Hughie MCGRATH

Tipperary County Council

| | Mr Neale RICHMOND
  Dun Laoghaire Rathdown County Council |
| --- | --- |

Mr Neale RICHMOND

Dun Laoghaire Rathdown County Council

| | Mr Enda STENSON
  Leitrim County Council |
| --- | --- |

Mr Enda STENSON

Leitrim County Council

| | Ms Rose CONWAY-WALSH
  Mayo County Council |
| --- | --- |

Ms Rose CONWAY-WALSH

Mayo County Council

ITALIA

| | Sig. Giovanni ARDIZZONE
  Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Giovanni ARDIZZONE

Consigliere regionale e Presidente della Assemblea regionale della Regione Siciliana

| | Sig. Matteo BESOZZI
  Presidente Provincia di Novara |
| --- | --- |

Sig. Matteo BESOZZI

Presidente Provincia di Novara

| | Sig. Matteo Luigi BIANCHI
  Sindaco del Comune di Morazzone (VA) |
| --- | --- |

Sig. Matteo Luigi BIANCHI

Sindaco del Comune di Morazzone (VA)

| | Sig. Vincenzo BIANCO
  Sindaco di Catania |
| --- | --- |

Sig. Vincenzo BIANCO

Sindaco di Catania

| | Sig. Raffaele CATTANEO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Raffaele CATTANEO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Lombardia

| | Sig. Rosario CROCETTA
  Presidente della Regione Siciliana |
| --- | --- |

Sig. Rosario CROCETTA

Presidente della Regione Siciliana

| | Sig. Luciano D'ALFONSO
  Presidente della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Luciano D'ALFONSO

Presidente della Regione Abruzzo

| | Sig. Mauro D'ATTIS
  Consigliere comunale di Brindisi |
| --- | --- |

Sig. Mauro D'ATTIS

Consigliere comunale di Brindisi

| | Sig. Salvatore DE MEO
  Sindaco di Fondi (LT) |
| --- | --- |

Sig. Salvatore DE MEO

Sindaco di Fondi (LT)

| | Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA
  Presidente della Regione Molise |
| --- | --- |

Sig. Paolo DI LAURA FRATTURA

Presidente della Regione Molise

| | Sig.ra Micaela FANELLI
  Sindaco del Comune di Riccia (CB) |
| --- | --- |

Sig.ra Micaela FANELLI

Sindaco del Comune di Riccia (CB)

| | Sig. Piero FASSINO
  Sindaco del Comune di Torino |
| --- | --- |

Sig. Piero FASSINO

Sindaco del Comune di Torino

| | Sig. Domenico GAMBACORTA
  Presidente Provincia di Avellino |
| --- | --- |

Sig. Domenico GAMBACORTA

Presidente Provincia di Avellino

| | Sig. Franco IACOP
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sig. Franco IACOP

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Friuli Venezia Giulia

| | Sig. Arno KOMPATSCHER
  Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano |
| --- | --- |

Sig. Arno KOMPATSCHER

Presidente e Consigliere della Provincia Autonoma di Bolzano

| | Sig.ra Catiuscia MARINI
  Presidente della Regione Umbria |
| --- | --- |

Sig.ra Catiuscia MARINI

Presidente della Regione Umbria

| | Sig. Ignazio MARINO
  Sindaco di Roma Capitale |
| --- | --- |

Sig. Ignazio MARINO

Sindaco di Roma Capitale

| | Sig. Alessandro PASTACCI
  Presidente Provincia di Mantova |
| --- | --- |

Sig. Alessandro PASTACCI

Presidente Provincia di Mantova

| | Sig. Francesco PIGLIARU
  Presidente della Regione Sardegna |
| --- | --- |

Sig. Francesco PIGLIARU

Presidente della Regione Sardegna

| | Sig. Augusto ROLLANDIN
  Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta |
| --- | --- |

Sig. Augusto ROLLANDIN

Presidente della Regione autonoma della Valle D'Aosta

| | Sig. Enrico ROSSI
  Presidente della Regione Toscana |
| --- | --- |

Sig. Enrico ROSSI

Presidente della Regione Toscana

| | Sig.ra Simonetta SALIERA
  Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna |
| --- | --- |

Sig.ra Simonetta SALIERA

Consigliere regionale e Presidente dell'Assemblea regionale della Regione Emilia-Romagna

| | Sig. Luca ZAIA
  Presidente della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Luca ZAIA

Presidente della Regione Veneto

| | Sig. Nicola ZINGARETTI
  Presidente della Regione Laziο |
| --- | --- |

Sig. Nicola ZINGARETTI

Presidente della Regione Laziο

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr George GEORGIOU
  Mayor of Kato Polemidia |
| --- | --- |

Mr George GEORGIOU

Mayor of Kato Polemidia

| | Mr Louis KOUMENIDES
  President of the Community Council of Kato Lefkara |
| --- | --- |

Mr Louis KOUMENIDES

President of the Community Council of Kato Lefkara

| | Ms Eleni LOUCAIDES
  Deputy Mayor of Nicosia |
| --- | --- |

Ms Eleni LOUCAIDES

Deputy Mayor of Nicosia

| | Ms Louisa MAVROMMATI
  Deputy Mayor of Engomi |
| --- | --- |

Ms Louisa MAVROMMATI

Deputy Mayor of Engomi

| | Mr Charalampos PITTAS
  Mayor of Morfou |
| --- | --- |

Mr Charalampos PITTAS

Mayor of Morfou

LATVIJA

| | Ms Inga BĒRZIŅA
  Member of Kuldīga Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Inga BĒRZIŅA

Member of Kuldīga Municipal Council

| | Ms Ligita GINTERE
  Member of Jaunpils Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Ligita GINTERE

Member of Jaunpils Municipal Council

| | Mr Andris JAUNSLEINIS
  Member of Ventspils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andris JAUNSLEINIS

Member of Ventspils Municipal Council

| | Mr Aleksandrs LIELMEŽS
  Member of Mālpils Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aleksandrs LIELMEŽS

Member of Mālpils Municipal Council

| | Mr Leonīds SALCEVIČS
  Member of Jēkabpils City Council |
| --- | --- |

Mr Leonīds SALCEVIČS

Member of Jēkabpils City Council

| | Mr Dainis TURLAIS
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Mr Dainis TURLAIS

Member of Rīga City Council

| | Mr Jānis VĪTOLIŅŠ
  Member of Ventspils City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis VĪTOLIŅŠ

Member of Ventspils City Council

LIETUVA

| | Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS
  Member of Zarasai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Arnoldas ABRAMAVIČIUS

Member of Zarasai District Municipal Council

| | Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS
  Member of Klaipėda City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas GRUBLIAUSKAS

Member of Klaipėda City Municipal Council

| | Mr Vytautas KANEVIČIUS
  Member of Kazlų Rūda Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas KANEVIČIUS

Member of Kazlų Rūda Municipal Council

| | Mr Virginijus KOMSKIS
  Member of Pagėgiai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Virginijus KOMSKIS

Member of Pagėgiai Municipal Council

| | Mr Andrius KUPČINSKAS
  Member of Kaunas City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Andrius KUPČINSKAS

Member of Kaunas City Municipal Council

| | Mr Ričardas MALINAUSKAS
  Member of Druskininkai Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Ričardas MALINAUSKAS

Member of Druskininkai Municipal Council

| | Mr Mindaugas SINKEVIČIUS
  Member of Jonava District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Mindaugas SINKEVIČIUS

Member of Jonava District Municipal Council

| | Mr Vytautas VIGELIS
  Member of Švenčionys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Vytautas VIGELIS

Member of Švenčionys District Municipal Council

| | Mr Povilas ŽAGUNIS
  Member of Panevėžys District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Povilas ŽAGUNIS

Member of Panevėžys District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Madame Simone BEISSEL
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Simone BEISSEL

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Roby BIWER
  membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Roby BIWER

membre du conseil communal de la Commune de Bettembourg

| | Madame Agnès DURDU
  membre du conseil communal de la Commune de Wincrange |
| --- | --- |

Madame Agnès DURDU

membre du conseil communal de la Commune de Wincrange

| | Monsieur Ali KAES
  bourgmestre de la Commune de Tandel |
| --- | --- |

Monsieur Ali KAES

bourgmestre de la Commune de Tandel

| | Monsieur Marc SCHAEFER
  bourgmestre de la Commune de Vianden |
| --- | --- |

Monsieur Marc SCHAEFER

bourgmestre de la Commune de Vianden

MAGYARORSZÁG

| | Mr János ÁRGYELÁN
  Representative of County Council of Fejér Megye |
| --- | --- |

Mr János ÁRGYELÁN

Representative of County Council of Fejér Megye

| | Mr István DR. BÓKA
  Mayor of Balatonfüred |
| --- | --- |

Mr István DR. BÓKA

Mayor of Balatonfüred

| | Mr Róbert DUDÁS
  Mayor of Village Mátraballa |
| --- | --- |

Mr Róbert DUDÁS

Mayor of Village Mátraballa

| | Mr Jácint HORVÁTH
  Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights |
| --- | --- |

Mr Jácint HORVÁTH

Representative of Local Government of Nagykanizsa with county rights

| | Mr László Lóránt DR. KERESZTES
  Representative Of Local Government of Pécs with county rights |
| --- | --- |

Mr László Lóránt DR. KERESZTES

Representative Of Local Government of Pécs with county rights

| | Mr Raymund KOVÁCS
  Representative Of Local Government of District 16 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Raymund KOVÁCS

Representative Of Local Government of District 16 of Budapest

| | Ms Anna MAGYAR
  Vice-President of County Council of Csongrád Megye |
| --- | --- |

Ms Anna MAGYAR

Vice-President of County Council of Csongrád Megye

| | Mr László MAJTHÉNYI
  President of County Council of Vas Megye |
| --- | --- |

Mr László MAJTHÉNYI

President of County Council of Vas Megye

| | Mr József RIBÁNYI
  Vice-President of County Council of Tolna Megye |
| --- | --- |

Mr József RIBÁNYI

Vice-President of County Council of Tolna Megye

| | Mr Oszkár SESZTÁK
  President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye |
| --- | --- |

Mr Oszkár SESZTÁK

President of County Council of Szabolcs-Szatmár-Bereg Megye

| | Mr Róbert SZABÓ
  President of County Council of Heves Megye |
| --- | --- |

Mr Róbert SZABÓ

President of County Council of Heves Megye

| | Mr Zoltán VARGA
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán VARGA

Representative of County Council of Békés Megye

MALTA

| | Dr. Samuel AZZOPARDI
  Mayor of Rabat, Gozo |
| --- | --- |

Dr. Samuel AZZOPARDI

Mayor of Rabat, Gozo

| | Mr Peter BONELLO
  Mayor of San Ġiljan |
| --- | --- |

Mr Peter BONELLO

Mayor of San Ġiljan

| | Mr Joseph CORDINA
  Mayor of Xaghra |
| --- | --- |

Mr Joseph CORDINA

Mayor of Xaghra

| | Mr Paul FARRUGIA
  Mayor of Ħal Tarxien |
| --- | --- |

Mr Paul FARRUGIA

Mayor of Ħal Tarxien

| | Dr. Marc SANT
  Councillor, Ħal Lija Local Council |
| --- | --- |

Dr. Marc SANT

Councillor, Ħal Lija Local Council

NEDERLAND

| | Mr R.E. (Ralph) DE VRIES
  member of the Executive Council of the Province of Utrecht |
| --- | --- |

Mr R.E. (Ralph) DE VRIES

member of the Executive Council of the Province of Utrecht

| | Mr A. (Bert) GIJSBERTS
  member of the Executive Council of the Province of Flevoland |
| --- | --- |

Mr A. (Bert) GIJSBERTS

member of the Executive Council of the Province of Flevoland

| | Mr O. (Onno) HOES
  mayor of Maastricht |
| --- | --- |

Mr O. (Onno) HOES

mayor of Maastricht

| | Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN
  mayor of Oisterwijk |
| --- | --- |

Mr J.F.M. (Hans) JANSSEN

mayor of Oisterwijk

| | Mrs A. (Annemiek) JETTEN
  mayor of Sluis |
| --- | --- |

Mrs A. (Annemiek) JETTEN

mayor of Sluis

| | Mr C.H.J. (Cor) LAMERS
  mayor of Schiedam |
| --- | --- |

Mr C.H.J. (Cor) LAMERS

mayor of Schiedam

| | Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK
  mayor of Leiden |
| --- | --- |

Mr H.J.J. (Henri) LENFERINK

mayor of Leiden

| | Mrs W.H. (Hester) MAIJ
  member of the Executive Council of the Province of Overijssel |
| --- | --- |

Mrs W.H. (Hester) MAIJ

member of the Executive Council of the Province of Overijssel

| | Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK
  Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant |
| --- | --- |

Mr W.B.H.J. (Wim) VAN DE DONK

Governor chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Noord-Brabant

| | Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE
  member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland |
| --- | --- |

Mr R.A.M. (Rogier) VAN DER SANDE

member of the Executive Council of the Province of Zuid-Holland

| | Mr G.A.A. (Bas) VERKERK
  mayor of Delft |
| --- | --- |

Mr G.A.A. (Bas) VERKERK

mayor of Delft

| | Mr B.S. (Bote) WILPSTRA
  member of the Executive Council of the Province of Groningen |
| --- | --- |

Mr B.S. (Bote) WILPSTRA

member of the Executive Council of the Province of Groningen

ÖSTERREICH

| | Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Dr. Christian BUCHMANN

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister und Landeshauptmann Dr. Michael HÄUPL

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Gemeinderat bzw. Landtag von Wien)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Dr. Peter KAISER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Kärnten)

| | Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dipl.-Ing. Markus LINHART

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Bregenz durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Hans NIESSL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Hans NIESSL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Burgenland)

| | Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Dipl. Ing. Dr. Erwin PRÖLL

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Niederösterreich)

| | Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Dr. Heinz SCHADEN

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister der Landeshauptstadt Salzburg durch die Bevölkerung)

| | Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER
  Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg) |
| --- | --- |

Herr Dr. Franz SCHAUSBERGER

Direkte Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (des Landtags von Salzburg)

| | Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Dr. Michael STRUGL MBA

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der oberösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident DDr. Herwig VAN STAA

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsident des Tiroler Landtages)

| | Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Bürgermeister Hanspeter WAGNER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Breitenwang in Tirol durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER
  Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Mag. Markus WALLNER

Gegenüber einer gewählten Versammlung politisch verantwortlich (Landeshauptmann von Vorarlberg)

POLSKA

| | Paweł ADAMOWICZ
  Prezydent Miasta Gdańska |
| --- | --- |

Paweł ADAMOWICZ

Prezydent Miasta Gdańska

| | Jarosław DWORZAŃSKI
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Jarosław DWORZAŃSKI

radny województwa podlaskiego

| | Olgierd GEBLEWICZ
  radny województwa zachodniopomorskiego |
| --- | --- |

Olgierd GEBLEWICZ

radny województwa zachodniopomorskiego

| | Adam JARUBAS
  radny województwa świętokrzyskiego |
| --- | --- |

Adam JARUBAS

radny województwa świętokrzyskiego

| | Lech JAWORSKI
  radny m.st. Warszawy |
| --- | --- |

Lech JAWORSKI

radny m.st. Warszawy

| | Zbigniew PODRAZA
  Prezydent Dąbrowy Górniczej |
| --- | --- |

Zbigniew PODRAZA

Prezydent Dąbrowy Górniczej

| | Jacek PROTAS
  radny województwa warmińsko-mazurskiego |
| --- | --- |

Jacek PROTAS

radny województwa warmińsko-mazurskiego

| | Marek SOWA
  radny województwa małopolskiego |
| --- | --- |

Marek SOWA

radny województwa małopolskiego

| | Witold STĘPIEŃ
  radny województwa łódzkiego |
| --- | --- |

Witold STĘPIEŃ

radny województwa łódzkiego

| | Mieczysław STRUK
  radny województwa pomorskiego |
| --- | --- |

Mieczysław STRUK

radny województwa pomorskiego

| | Adam STRUZIK
  radny województwa mazowieckiego |
| --- | --- |

Adam STRUZIK

radny województwa mazowieckiego

| | Stanisław SZWABSKI
  Radny Rady Miasta Gdyni |
| --- | --- |

Stanisław SZWABSKI

Radny Rady Miasta Gdyni

| | Marek TRAMŚ
  radny powiatu polkowickiego |
| --- | --- |

Marek TRAMŚ

radny powiatu polkowickiego

| | Tadeusz TRUSKOLASKI
  Prezydent Miasta Białegostoku |
| --- | --- |

Tadeusz TRUSKOLASKI

Prezydent Miasta Białegostoku

| | Ludwik WĘGRZYN
  radny powiatu bocheńskiego |
| --- | --- |

Ludwik WĘGRZYN

radny powiatu bocheńskiego

| | Marek WOŹNIAK
  radny województwa wielkopolskiego |
| --- | --- |

Marek WOŹNIAK

radny województwa wielkopolskiego

| | Dariusz Zygmunt WRÓBEL
  burmistrz Opola Lubelskiego |
| --- | --- |

Dariusz Zygmunt WRÓBEL

burmistrz Opola Lubelskiego

| | Jerzy ZAJĄKAŁA
  wójt gminy Łubianka |
| --- | --- |

Jerzy ZAJĄKAŁA

wójt gminy Łubianka

PORTUGAL

| | Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO
  Presidente do Governo Regional dos Açores |
| --- | --- |

Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO

Presidente do Governo Regional dos Açores

| | José Maria DA CUNHA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo |
| --- | --- |

José Maria DA CUNHA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Viana do Castelo

| | Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA
  Presidente da Câmara Municipal de Sintra |
| --- | --- |

Basílio Adolfo DE MENDONÇA HORTA DA FRANCA

Presidente da Câmara Municipal de Sintra

| | Álvaro DOS SANTOS AMARO
  Presidente da Câmara Municipal da Guarda |
| --- | --- |

Álvaro DOS SANTOS AMARO

Presidente da Câmara Municipal da Guarda

| | António Luís DOS SANTOS DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Lisboa |
| --- | --- |

António Luís DOS SANTOS DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Lisboa

| | Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM
  Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

Alberto João CARDOSO GONÇALVES JARDIM

Presidente do Governo Regional da Madeira

| | João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO
  Presidente da Câmara Municipal de Mangualde |
| --- | --- |

João Nuno FERREIRA GONÇALVES DE AZEVEDO

Presidente da Câmara Municipal de Mangualde

| | António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES
  Presidente da Câmara Municipal da Maia |
| --- | --- |

António GONÇALVES BRAGANÇA FERNANDES

Presidente da Câmara Municipal da Maia

| | José Luís PEREIRA CARNEIRO
  Presidente da Câmara Municipal de Baião |
| --- | --- |

José Luís PEREIRA CARNEIRO

Presidente da Câmara Municipal de Baião

| | José Agostinho RIBAU ESTEVES
  Presidente da Câmara Municipal de Aveiro |
| --- | --- |

José Agostinho RIBAU ESTEVES

Presidente da Câmara Municipal de Aveiro

| | Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ
  Presidente da Câmara Municipal de Évora |
| --- | --- |

Carlos Manuel RODRIGUES PINTO DE SÁ

Presidente da Câmara Municipal de Évora

| | Luís Filipe SOROMENHO GOMES
  Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Luís Filipe SOROMENHO GOMES

Presidente da Câmara Municipal de Vila Real de Santo António

ROMÂNIA

| | Mr Cristian ADOMNIȚEI
  President of Iași County Council |
| --- | --- |

Mr Cristian ADOMNIȚEI

President of Iași County Council

| | Mr Csaba BORBOLY
  President of Harghita County Council |
| --- | --- |

Mr Csaba BORBOLY

President of Harghita County Council

| | Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU
  Mayor of Eforie, Constanța County |
| --- | --- |

Mr Ovidiu Ion BRĂILOIU

Mayor of Eforie, Constanța County

| | Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ
  President of Ialomița County Council |
| --- | --- |

Mr Vasile Silvian CIUPERCĂ

President of Ialomița County Council

| | Mr Emil DRĂGHICI
  Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County |
| --- | --- |

Mr Emil DRĂGHICI

Mayor of Vulcana-Băi, Dâmbovița County

| | Mr Gheorghe FALCĂ
  Mayor of Arad, Arad County |
| --- | --- |

Mr Gheorghe FALCĂ

Mayor of Arad, Arad County

| | Mr Răducu George FILIPESCU
  President of Călărași County Council |
| --- | --- |

Mr Răducu George FILIPESCU

President of Călărași County Council

| | Mrs Mariana GÂJU
  Mayor of Cumpăna, Constanța County |
| --- | --- |

Mrs Mariana GÂJU

Mayor of Cumpăna, Constanța County

| | Mr Victor MORARU
  Mayor of Amara, Ialomița County |
| --- | --- |

Mr Victor MORARU

Mayor of Amara, Ialomița County

| | Mr Cătălin George MUNTEANU
  Mayor of Codlea, Brașov County |
| --- | --- |

Mr Cătălin George MUNTEANU

Mayor of Codlea, Brașov County

| | Mr Alin-Adrian NICA
  Mayor of Dudeștii Noi Timiș County |
| --- | --- |

Mr Alin-Adrian NICA

Mayor of Dudeștii Noi Timiș County

| | Mr Emilian OPREA
  Mayor of Chitila town, Ilfov County |
| --- | --- |

Mr Emilian OPREA

Mayor of Chitila town, Ilfov County

| | Mr Ion PRIOTEASA
  President of Dolj County Council |
| --- | --- |

Mr Ion PRIOTEASA

President of Dolj County Council

| | Mr Adrian ȚUȚUIANU
  President of Dâmbovița County Council |
| --- | --- |

Mr Adrian ȚUȚUIANU

President of Dâmbovița County Council

| | Mr Mihai STEPANESCU
  Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Mihai STEPANESCU

Mayor of Reșița city, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Mr Peter BOSSMAN
  Mayor of the Municipality of Piran |
| --- | --- |

Mr Peter BOSSMAN

Mayor of the Municipality of Piran

| | Ms Jasna GABRIČ
  Mayor of the Municipality of Trbovlje |
| --- | --- |

Ms Jasna GABRIČ

Mayor of the Municipality of Trbovlje

| | Mr Aleksander JEVŠEK
  Mayor of the Municipality of Murska Sobota |
| --- | --- |

Mr Aleksander JEVŠEK

Mayor of the Municipality of Murska Sobota

| | Ms Andreja POTOČNIK
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič |
| --- | --- |

Ms Andreja POTOČNIK

Member of the Municipal Council of the Municipality of Tržič

| | Mr Franci ROKAVEC
  Mayor of the Municipality of Litija |
| --- | --- |

Mr Franci ROKAVEC

Mayor of the Municipality of Litija

| | Mr Robert SMRDELJ
  Mayor of the Municipality of Pivka |
| --- | --- |

Mr Robert SMRDELJ

Mayor of the Municipality of Pivka

| | Mr Ivan ŽAGAR
  Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica |
| --- | --- |

Mr Ivan ŽAGAR

Mayor of the Municipality of Slovenska Bistrica

SLOVENSKO

| | Mr Vladimír BAJAN
  Mayor of Petržalka (District of Bratislava) |
| --- | --- |

Mr Vladimír BAJAN

Mayor of Petržalka (District of Bratislava)

| | Mr Milan BELICA
  Chairman of Nitra Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Milan BELICA

Chairman of Nitra Self — Governing Region

| | Mr Peter CHUDÍK
  Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Peter CHUDÍK

Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Jozef DVONČ
  Mayor of Nitra |
| --- | --- |

Mr Jozef DVONČ

Mayor of Nitra

| | Mr Pavol FREŠO
  Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Pavol FREŠO

Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Augustín HAMBÁLEK
  Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Augustín HAMBÁLEK

Vice — Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jaroslav HLINKA
  Mayor of Košice — South |
| --- | --- |

Mr Jaroslav HLINKA

Mayor of Košice — South

| | Mr Ivo NESROVNAL
  Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic) |
| --- | --- |

Mr Ivo NESROVNAL

Mayor of Bratislava (Capital of the Slovak Republic)

| | Mr István ZACHARIAŠ
  Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr István ZACHARIAŠ

Vice — Chairman of Košice Self — Governing Region

SUOMI

| | Mr Ilpo HAALISTO
  local councillor of Nousiainen |
| --- | --- |

Mr Ilpo HAALISTO

local councillor of Nousiainen

| | Ms Pauliina HAIJANEN
  city councillor of Laitila |
| --- | --- |

Ms Pauliina HAIJANEN

city councillor of Laitila

| | Ms Sirpa HERTELL
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Ms Sirpa HERTELL

city councillor of Espoo

| | Ms Anne KARJALAINEN
  city councillor of Kerava |
| --- | --- |

Ms Anne KARJALAINEN

city councillor of Kerava

| | Mr Antti LIIKKANEN
  city councillor of Rovaniemi |
| --- | --- |

Mr Antti LIIKKANEN

city councillor of Rovaniemi

| | Ms Gun-Mari LINDHOLM
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Ms Gun-Mari LINDHOLM

Member of Åland Islands Parliament

| | Mr Markku MARKKULA
  city councillor of Espoo |
| --- | --- |

Mr Markku MARKKULA

city councillor of Espoo

| | Mr Ossi MARTIKAINEN
  local councillor of Lapinlahti |
| --- | --- |

Mr Ossi MARTIKAINEN

local councillor of Lapinlahti

| | Ms Satu TIETARI
  local councillor of Säkylä |
| --- | --- |

Ms Satu TIETARI

local councillor of Säkylä

SVERIGE

| | Martin ANDREASSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting |
| --- | --- |

Martin ANDREASSON

Ledamot i regionfullmäktige, Västra Götalands läns landsting

| | Ulrika CARLEFALL LANDERGREN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun |
| --- | --- |

Ulrika CARLEFALL LANDERGREN

Ledamot i kommunfullmäktige, Kungsbacka kommun

| | Jelena DRENJANIN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun |
| --- | --- |

Jelena DRENJANIN

Ledamot i kommunfullmäktige, Huddinge kommun

| | Heléne FRITZON
  Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun |
| --- | --- |

Heléne FRITZON

Ledamot kommunfullmäktige, Kristianstads kommun

| | Lotta HÅKANSSON HARJU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun |
| --- | --- |

Lotta HÅKANSSON HARJU

Ledamot i kommunfullmäktige, Järfälla kommun

| | Tore HULT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun |
| --- | --- |

Tore HULT

Ledamot i kommunfullmäktige, Alingsås kommun

| | Ewa-May KARLSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun |
| --- | --- |

Ewa-May KARLSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Vindelns kommun

| | Anders KNAPE
  Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun |
| --- | --- |

Anders KNAPE

Ledamot i kommunfullmäktige, Karlstads kommun

| | Paul LINDQUIST
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting |
| --- | --- |

Paul LINDQUIST

Ledamot i landstingsfullmäktige, Stockolms läns landsting

| | Monalisa NORRMAN
  Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting |
| --- | --- |

Monalisa NORRMAN

Ledamot i regionfullmäktige, Jämtlands läns landsting

| | Yoomi RENSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun |
| --- | --- |

Yoomi RENSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Ovanåkers kommun

| | Ilmar REEPALU
  Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun |
| --- | --- |

Ilmar REEPALU

Ledamot i kommunfullmäktige, Malmö kommun

UNITED KINGDOM

---

LIITE II

ПРИЛОЖЕНИЕ II — ANEXO II — PŘÍLOHA II — BILAG II — ANHANG II — II LISA

ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IΙ — ANNEX II — ANNEXE II — PRILOG II — ALLEGATO II — II PIELIKUMS

II PRIEDAS — II. MELLÉKLET — ANNESS II — BIJLAGE II — ZAŁĄCZNIK II

ANEXO II — ANEXA II — PRÍLOHA II — PRILOGA II — LIITE II — BILAGA II

Заместник-членове/Suplentes/Náhradníci/Suppleanter/Stellvertreter/Asendusliikmed

Αναπληρωτές/Alternate members/Suppléants/Zamjenici članova/Supplenti/Aizstājēji

Pakaitiniai nariai/Póttagok/Membri Supplenti/Plaatsvervangers/Zastępcy członków

Suplentes/Supleanți/Náhradníci/Nadomestni člani/Varajäsenet/ Suppleanter

BELGIË/BELGIQUE/BELGIEN

| | Mr Jean-Paul BASTIN
  Bourgmestre de la Ville de Malmédy |
| --- | --- |

Mr Jean-Paul BASTIN

Bourgmestre de la Ville de Malmédy

| | Ms Anne-Marie CORBISIER
  Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul |
| --- | --- |

Ms Anne-Marie CORBISIER

Conseillère communale à Montigny-le-Tilleul

| | Mr Hendrik (Rik) DAEMS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Hendrik (Rik) DAEMS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Rudy DEMOTTE
  Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Rudy DEMOTTE

Ministre-Président de la Fédération Wallonie-Bruxelles

| | Ms Brigitte GROUWELS
  Brussels Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Ms Brigitte GROUWELS

Brussels Volksvertegenwoordiger

| | Mr Andries GRYFFROY
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Andries GRYFFROY

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Marc HENDRICKX
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Marc HENDRICKX

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Joël RIGUELLE
  Député bruxellois |
| --- | --- |

Mr Joël RIGUELLE

Député bruxellois

| | Mr Antoine TANZILLI
  Conseiller communal à la Ville de Charleroi |
| --- | --- |

Mr Antoine TANZILLI

Conseiller communal à la Ville de Charleroi

| | Mr Wouter VANBESIEN
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wouter VANBESIEN

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Wilfried VANDAELE
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Wilfried VANDAELE

Vlaams Volksvertegenwoordiger

| | Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL
  Vlaams Volksvertegenwoordiger |
| --- | --- |

Mr Koenraad (Koen) VAN DEN HEUVEL

Vlaams Volksvertegenwoordiger

БЪЛГАРИЯ

| | Mr Nida AHMEDOV
  Mayor of Kaolinovo Municipality |
| --- | --- |

Mr Nida AHMEDOV

Mayor of Kaolinovo Municipality

| | Mr Ivan ALEKSIEV
  Mayor of Pomorie Municipality |
| --- | --- |

Mr Ivan ALEKSIEV

Mayor of Pomorie Municipality

| | Ms Malina Edreva AUDOIN
  Councillor, Municipality of Sofia |
| --- | --- |

Ms Malina Edreva AUDOIN

Councillor, Municipality of Sofia

| | Mr Stanislav BLAGOV
  Mayor of Svishtov Municipality |
| --- | --- |

Mr Stanislav BLAGOV

Mayor of Svishtov Municipality

| | Mr Nikolay IVANOV
  Mayor of Vratsa Municipality |
| --- | --- |

Mr Nikolay IVANOV

Mayor of Vratsa Municipality

| | Mr Atanas KAMBITOV
  Mayor of Blagoevgrad Municipality |
| --- | --- |

Mr Atanas KAMBITOV

Mayor of Blagoevgrad Municipality

| | Ms Dimitranka KAMENOVA
  Mayor of Berkovitsa Municipality |
| --- | --- |

Ms Dimitranka KAMENOVA

Mayor of Berkovitsa Municipality

| | Ms Sebihan MEHMED
  Mayor of Krumovgrad Municipality |
| --- | --- |

Ms Sebihan MEHMED

Mayor of Krumovgrad Municipality

| | Ms Anastasiya MLADENOVA
  Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera |
| --- | --- |

Ms Anastasiya MLADENOVA

Chair of the Municipal Council, Municipality of Peshtera

| | Mr Fahri MOLAYSENOV
  Mayor of Madan Municipality |
| --- | --- |

Mr Fahri MOLAYSENOV

Mayor of Madan Municipality

| | Mr Emil NAIDENOV
  Mayor of Gorna Malina Municipality |
| --- | --- |

Mr Emil NAIDENOV

Mayor of Gorna Malina Municipality

| | Mr Georgi SLAVOV
  Mayor of Yambol Municipality |
| --- | --- |

Mr Georgi SLAVOV

Mayor of Yambol Municipality

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Mr Jiří BĚHOUNEK
  councillor of Vysočina Region |
| --- | --- |

Mr Jiří BĚHOUNEK

councillor of Vysočina Region

| | Mr Jan BIRKE
  councillor of Královehradecký Region |
| --- | --- |

Mr Jan BIRKE

councillor of Královehradecký Region

| | Mr Pavel BRANDA
  councillor of Rádlo municipality |
| --- | --- |

Mr Pavel BRANDA

councillor of Rádlo municipality

| | Mr Ivo GRÜNER
  councillor of Plzeňský Region |
| --- | --- |

Mr Ivo GRÜNER

councillor of Plzeňský Region

| | Mr Tomáš HUDEČEK
  councillor of the City of Prague |
| --- | --- |

Mr Tomáš HUDEČEK

councillor of the City of Prague

| | Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ
  councillor of the Town of Bílovec |
| --- | --- |

Ms Sylva KOVÁČIKOVÁ

councillor of the Town of Bílovec

| | Mr Jan MAREŠ
  councillor of the City of Chomutov |
| --- | --- |

Mr Jan MAREŠ

councillor of the City of Chomutov

| | Mr Stanislav MIŠÁK
  councillor of Zlínský Region |
| --- | --- |

Mr Stanislav MIŠÁK

councillor of Zlínský Region

| | Mr Martin NETOLICKÝ
  councillor of Pardubický Region |
| --- | --- |

Mr Martin NETOLICKÝ

councillor of Pardubický Region

| | Mr Jiří ROZBOŘIL
  councillor of Olomoucký Region |
| --- | --- |

Mr Jiří ROZBOŘIL

councillor of Olomoucký Region

| | Ms Václava ZELENKOVÁ
  councillor of Račiněves municipality |
| --- | --- |

Ms Václava ZELENKOVÁ

councillor of Račiněves municipality

| | Mr Robert ZEMAN
  councillor of the Town of Prachatice |
| --- | --- |

Mr Robert ZEMAN

councillor of the Town of Prachatice

DANMARK

| | Ms Kirstine Helene BILLE
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Ms Kirstine Helene BILLE

Deputy Mayor

| | Mr Henrik BRADE JOHANSEN
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik BRADE JOHANSEN

Councillor

| | Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP
  Councillor |
| --- | --- |

Miss Lotte CEDERSKJOLD ENGSIG-KARUP

Councillor

| | Mr Martin HULGAARD
  Deputy Mayor |
| --- | --- |

Mr Martin HULGAARD

Deputy Mayor

| | Mr Peter KOFOD POULSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Peter KOFOD POULSEN

Regional Councillor

| | Ms Jane Strange NIELSEN
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Ms Jane Strange NIELSEN

Regional Councillor

| | Mr Per NØRHAVE
  Councillor |
| --- | --- |

Mr Per NØRHAVE

Councillor

| | Mr Henrik QVIST
  Regional Councillor |
| --- | --- |

Mr Henrik QVIST

Regional Councillor

| | Mr John SCHMIDT ANDERSEN
  Mayor |
| --- | --- |

Mr John SCHMIDT ANDERSEN

Mayor

DEUTSCHLAND

| | Herr Sven AMBROSY
  Landrat des Kreises Friesland |
| --- | --- |

Herr Sven AMBROSY

Landrat des Kreises Friesland

| | Herr Stefan ENGSTFELD
  Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |

Herr Stefan ENGSTFELD

Mitglied des Landtags von Nordrhein-Westfalen

| | Herr Jörg FELGNER
  Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Jörg FELGNER

Staatssekretär im Ministerium der Finanzen des Landes Sachsen-Anhalt

| | Herr Ralf GEISTHARDT
  Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |

Herr Ralf GEISTHARDT

Mitglied des Landtages von Sachsen-Anhalt

| | Herr Harry GLAWE
  Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Harry GLAWE

Mitglied der Landesregierung von Mecklenburg-Vorpommern, Minister für Wirtschaft, Bau und Tourismus, sowie Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Dr. Roland HEINTZE
  Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Roland HEINTZE

Mitglied der Hamburgischen Bürgerschaft

| | Herr Heinz-Joachim HÖFER
  Bürgermeister der Stadt Altenkirchen |
| --- | --- |

Herr Heinz-Joachim HÖFER

Bürgermeister der Stadt Altenkirchen

| | Dr. Fritz JAECKEL
  Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei |
| --- | --- |

Dr. Fritz JAECKEL

Staatsminister, Sächsische Staatskanzlei

| | Herr Norbert KARTMANN
  Mitglied des Hessischen Landtags |
| --- | --- |

Herr Norbert KARTMANN

Mitglied des Hessischen Landtags

| | Dr. Hermann KUHN
  Mitglied der Bremischen Bürgerschaft |
| --- | --- |

Dr. Hermann KUHN

Mitglied der Bremischen Bürgerschaft

| | Herr Dieter LAUINGER
  Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen |
| --- | --- |

Herr Dieter LAUINGER

Minister für Migration, Justiz und Verbraucherschutz, Mitglied der Landesregierung Thüringen

| | Herr Clemens LINDEMANN
  Landrat des Saarpfalz-Kreises |
| --- | --- |

Herr Clemens LINDEMANN

Landrat des Saarpfalz-Kreises

| | Frau Helma OROSZ
  Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden |
| --- | --- |

Frau Helma OROSZ

Oberbürgermeisterin der Stadt Dresden

| | Herr Jan PÖRKSEN
  Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg |
| --- | --- |

Herr Jan PÖRKSEN

Staatsrat für Arbeit, Soziales, Familie und Integration, Freie und Hansestadt Hamburg

| | Frau Anne QUART
  Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- | --- |

Frau Anne QUART

Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

| | Prof. Dr. Wolfgang REINHART
  Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg |
| --- | --- |

Prof. Dr. Wolfgang REINHART

Mitglied des Landtags von Baden-Württemberg

| | Dr. Franz RIEGER
  Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen |
| --- | --- |

Dr. Franz RIEGER

Mitglied des Bayerischen Landtags, Vorsitzender des Ausschusses für Bundes- und Europaangelegenheiten sowie regionale Beziehungen

| | Frau Isolde RIES
  Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes |
| --- | --- |

Frau Isolde RIES

Erste Vizepräsidentin des Landtags des Saarlandes

| | Herr Sven RISSMANN
  Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin |
| --- | --- |

Herr Sven RISSMANN

Mitglied des Abgeordnetenhauses von Berlin

| | Herr Holger RUPPRECHT
  Mitglied des Landtages Brandenburg |
| --- | --- |

Herr Holger RUPPRECHT

Mitglied des Landtages Brandenburg

| | Frau Anke SPOORENDONK
  Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein |
| --- | --- |

Frau Anke SPOORENDONK

Ministerin für Justiz, Kultur und Europa, Mitglied der Landesregierung von Schleswig-Holstein

| | Herr Andreas TEXTER
  Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |

Herr Andreas TEXTER

Mitglied des Landtages Mecklenburg-Vorpommern

| | Herr Nils WIECHMANN
  Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz |
| --- | --- |

Herr Nils WIECHMANN

Mitglied des Landtags von Rheinland-Pfalz

EESTI

| | Mr Andres JAADLA
  Member of Rakvere City Council |
| --- | --- |

Mr Andres JAADLA

Member of Rakvere City Council

| | Mr Georg LINKOV
  Mayor of Hiiu Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Georg LINKOV

Mayor of Hiiu Rural Municipality

| | Mr Randel LÄNTS
  Member of Viljandi City Council |
| --- | --- |

Mr Randel LÄNTS

Member of Viljandi City Council

| | Mr Rait PIHELGAS
  Mayor of Ambla Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Rait PIHELGAS

Mayor of Ambla Rural Municipality

| | Mr Jan TREI
  Mayor of Viimsi Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Jan TREI

Mayor of Viimsi Rural Municipality

| | Mr Mart VÕRKLAEV
  Mayor of Rae Rural Municipality |
| --- | --- |

Mr Mart VÕRKLAEV

Mayor of Rae Rural Municipality

ΕΛΛΑΣ

| | Mr Kostas BAKOGIANNIS
  Head of the Region of Sterea Ellada |
| --- | --- |

Mr Kostas BAKOGIANNIS

Head of the Region of Sterea Ellada

| | Mr Dimitrios BIRMPAS
  Mayor of Aigaleo |
| --- | --- |

Mr Dimitrios BIRMPAS

Mayor of Aigaleo

| | Mr Ioannis BOUTARIS
  Mayor of Thessaloniki |
| --- | --- |

Mr Ioannis BOUTARIS

Mayor of Thessaloniki

| | Mr Fotios CHATZIDIAKOS
  Mayor of Rhodes |
| --- | --- |

Mr Fotios CHATZIDIAKOS

Mayor of Rhodes

| | Mr Panagiotis KATSIVELAS
  Mayor of Trifylia |
| --- | --- |

Mr Panagiotis KATSIVELAS

Mayor of Trifylia

| | Mr Charalampos KOKKINOS
  Regional Councillor, Region of South Aegean |
| --- | --- |

Mr Charalampos KOKKINOS

Regional Councillor, Region of South Aegean

| | Mr Dimitrios MARAVELIAS
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mr Dimitrios MARAVELIAS

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mrs Anna PAPADIMITRIOU
  Regional Councillor, Region of Attica |
| --- | --- |

Mrs Anna PAPADIMITRIOU

Regional Councillor, Region of Attica

| | Mr Dimitrios PETROVITS
  Deputy Head of the Region of Evros |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PETROVITS

Deputy Head of the Region of Evros

| | Mr Dimitrios PREVEZANOS
  Mayor of Skiathos |
| --- | --- |

Mr Dimitrios PREVEZANOS

Mayor of Skiathos

| | Mr Konstantinos SIMITSIS
  Municipal Councillor of Kavala |
| --- | --- |

Mr Konstantinos SIMITSIS

Municipal Councillor of Kavala

| | Mr Petros SOULAS
  Mayor of Kordelio-Evosmos |
| --- | --- |

Mr Petros SOULAS

Mayor of Kordelio-Evosmos

ESPAÑA

| | D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ
  Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya |
| --- | --- |

D. Roger ALBINYANA I SAIGÍ

Secretario de Asuntos Exteriores de la Generalitat de Catalunya

| | D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ
  Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura |
| --- | --- |

D. Enrique BARRASA SÁNCHEZ

Director General de Inversiones y Acción Exterior de Extremadura

| | D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR
  Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón |
| --- | --- |

D. Roberto Pablo BERMÚDEZ DE CASTRO Y MUR

Consejero de Presidencia del Gobierno de Aragón

| | Da Sol CALZADO GARCÍA
  Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía |
| --- | --- |

Da Sol CALZADO GARCÍA

Secretaria de Acción Exterior Junta de Andalucía

| | D. Borja COROMINAS FISAS
  Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid |
| --- | --- |

D. Borja COROMINAS FISAS

Director General de Asuntos Europeos y Cooperación con el Estado de la Comunidad de Madrid

| | Da María de DIEGO DURANTEZ
  Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León |
| --- | --- |

Da María de DIEGO DURANTEZ

Directora General de Relaciones Institucionales y Acción Exterior de Castilla y León

| | Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA
  Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco |
| --- | --- |

Da Angeles ELORZA ZUBIRÍA

Secretaria Gral. de Acción Exterior del Gobierno Vasco

| | D. Jesús GAMALLO ALLER
  Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia |
| --- | --- |

D. Jesús GAMALLO ALLER

Director General de Relaciones Exteriores y con la UE Xunta de Galicia

| | Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES
  D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha |
| --- | --- |

Da Teresa GIMÉNEZ DELGADO DE TORRES

D.G. Desarrollo Estrategia Económica y AAEE Consejería de Empleo y Economía de la Junta de Castilla-La Mancha

| | D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ
  Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias |
| --- | --- |

D. Javier GONZÁLEZ ORTIZ

Consejero de Economía, Hacienda y Seguridad de Canarias

| | D. Javier LEÓN DE LA RIVA
  Alcalde de Valladolid |
| --- | --- |

D. Javier LEÓN DE LA RIVA

Alcalde de Valladolid

| | D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ
  Consejero de Presidencia del Principado de Asturias |
| --- | --- |

D. Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ

Consejero de Presidencia del Principado de Asturias

| | D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO
  Presidente de la Diputación Provincial de Zamora |
| --- | --- |

D. Fernando MARTÍNEZ-MAILLO TORIBIO

Presidente de la Diputación Provincial de Zamora

| | D. Esteban MAS PORTELL
  Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas |
| --- | --- |

D. Esteban MAS PORTELL

Delegado del Gobierno de las Islas Baleares en Bruselas

| | Da María Victoria PALAU TÁRREGA
  Directora General de Relaciones con la Unión Europea |
| --- | --- |

Da María Victoria PALAU TÁRREGA

Directora General de Relaciones con la Unión Europea

| | D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO
  Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia |
| --- | --- |

D. Manuel PLEGUEZUELO ALONSO

Director General Participación ciudadana UE y Acción Exterior de Murcia

| | D. Emilio del RIO SANZ
  Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja |
| --- | --- |

D. Emilio del RIO SANZ

Consejero de Presidencia y de Justicia de La Rioja

| | D. Ramón ROPERO MANCERA
  Alcalde de Villafranca de los Barros |
| --- | --- |

D. Ramón ROPERO MANCERA

Alcalde de Villafranca de los Barros

| | D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA
  Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona) |
| --- | --- |

D. Jordi SAN JOSÉ I BUENAVENTURA

Alcalde de Sant Feliú de Llobregat (Barcelona)

| | D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA
  Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra |
| --- | --- |

D. Juan Luis SÁNCHEZ DE MUNIÁIN LACASA

Consejero de Cultura, Turismo y Relaciones Institucionales de Navarra

| | Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN
  Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria |
| --- | --- |

Da Inmaculada VALENCIA BAYÓN

Directora General de Economía y Asuntos Europeos de Cantabria

FRANCE

| | M. Pierre BERTRAND
  Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

M. Pierre BERTRAND

Vice-président du Conseil général du Bas-Rhin

| | Mme Josette BOREL-LINCERTIN
  Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

Mme Josette BOREL-LINCERTIN

Vice-présidente du Conseil régional de Guadeloupe

| | Mme Nathalie COLIN-OESTERLE
  Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

Mme Nathalie COLIN-OESTERLE

Conseillère régionale de Lorraine

| | M. Guillaume CROS
  Conseiller régional de Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

M. Guillaume CROS

Conseiller régional de Midi-Pyrénées

| | Mme Nassimah DINDAR
  Présidente du Conseil général de La Réunion |
| --- | --- |

Mme Nassimah DINDAR

Présidente du Conseil général de La Réunion

| | Mme Karine DOGNIN-SAUZE
  Adjointe au maire de Lyon |
| --- | --- |

Mme Karine DOGNIN-SAUZE

Adjointe au maire de Lyon

| | Mme Marie-Guite DUFAY
  Présidente du Conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Mme Marie-Guite DUFAY

Présidente du Conseil régional de Franche-Comté

| | M. Daniel DUGLERY
  Conseiller régional d'Auvergne |
| --- | --- |

M. Daniel DUGLERY

Conseiller régional d'Auvergne

| | M. Nicolas FLORIAN
  Conseiller régional d'Aquitaine |
| --- | --- |

M. Nicolas FLORIAN

Conseiller régional d'Aquitaine

| | Mme Emmanuelle de GENTILI
  Première adjointe au maire de Bastia |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle de GENTILI

Première adjointe au maire de Bastia

| | Mme Karine GLOANEC-MAURIN
  Vice-présidente du Conseil régional du Centre |
| --- | --- |

Mme Karine GLOANEC-MAURIN

Vice-présidente du Conseil régional du Centre

| | M. Hervé HOCQUARD
  Conseiller régional d'Île de France |
| --- | --- |

M. Hervé HOCQUARD

Conseiller régional d'Île de France

| | M. Jean-Louis JOSEPH
  Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Jean-Louis JOSEPH

Vice-président au Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | Mme Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mme Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Mme Blandine LEFEBVRE
  Maire de Saint Nicolas d'Aliermont |
| --- | --- |

Mme Blandine LEFEBVRE

Maire de Saint Nicolas d'Aliermont

| | M. Dominique LEVEQUE
  Maire d'Aÿ |
| --- | --- |

M. Dominique LEVEQUE

Maire d'Aÿ

| | M. Didier MARIE
  Conseiller général de Seine-Maritime |
| --- | --- |

M. Didier MARIE

Conseiller général de Seine-Maritime

| | Mme Rachel PAILLARD
  Maire de Bouzy |
| --- | --- |

Mme Rachel PAILLARD

Maire de Bouzy

| | M. Daniel PERCHERON
  Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

M. Daniel PERCHERON

Président du Conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | M. François-Xavier PRIOLLAUD
  Maire de Louviers |
| --- | --- |

M. François-Xavier PRIOLLAUD

Maire de Louviers

| | M. Christophe ROSSIGNOL
  Conseiller régional du Centre |
| --- | --- |

M. Christophe ROSSIGNOL

Conseiller régional du Centre

| | M. Jean-Louis TOURENNE
  Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine |
| --- | --- |

M. Jean-Louis TOURENNE

Président du Conseil général d'Ille-et-Vilaine

| | M. Michel VAUZELLE
  Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur |
| --- | --- |

M. Michel VAUZELLE

Président du Conseil régional de Provence-Alpes-Côte-d'Azur

| | M. André VIOLA
  Président du Conseil général de l'Aude |
| --- | --- |

M. André VIOLA

Président du Conseil général de l'Aude

HRVATSKA

| | Mr Martin BARIČEVIĆ
  Mayor of the Municipality of Jasenice |
| --- | --- |

Mr Martin BARIČEVIĆ

Mayor of the Municipality of Jasenice

| | Ms Viviana BENUSSI
  Deputy Prefect of Istra County |
| --- | --- |

Ms Viviana BENUSSI

Deputy Prefect of Istra County

| | Mr Tulio DEMETLIKA
  Mayor of the City of Labin |
| --- | --- |

Mr Tulio DEMETLIKA

Mayor of the City of Labin

| | Ms Jasna PETEK
  Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County |
| --- | --- |

Ms Jasna PETEK

Deputy Prefect of Krapina-Zagorje County

| | Mr Dinko PIRAK
  Mayor of the City of Čazma |
| --- | --- |

Mr Dinko PIRAK

Mayor of the City of Čazma

| | Mr Slavko PRIŠĆAN
  Mayor of Municipality of Rovišće |
| --- | --- |

Mr Slavko PRIŠĆAN

Mayor of Municipality of Rovišće

| | Ms Josipa RIMAC
  Mayor of the City of Knin |
| --- | --- |

Ms Josipa RIMAC

Mayor of the City of Knin

| | Mr Alojz TOMAŠEVIĆ
  Prefect of Pozega-Slavonia County |
| --- | --- |

Mr Alojz TOMAŠEVIĆ

Prefect of Pozega-Slavonia County

| | Mr Ivan VUČIĆ
  Prefect of Karlovac County |
| --- | --- |

Mr Ivan VUČIĆ

Prefect of Karlovac County

IRELAND

| | Ms Deirdre FORDE
  Cork County Council |
| --- | --- |

Ms Deirdre FORDE

Cork County Council

| | Mr Michael MURPHY
  Tipperary County Council |
| --- | --- |

Mr Michael MURPHY

Tipperary County Council

| | Mr Jimmy MCCLEARN
  Galway County Council |
| --- | --- |

Mr Jimmy MCCLEARN

Galway County Council

| | Mr Declan MCDONNELL
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Declan MCDONNELL

Galway City Council

| | Mr Niall MCNELIS
  Galway City Council |
| --- | --- |

Mr Niall MCNELIS

Galway City Council

| | Ms Fiona O'LOUGHLIN
  Kildare County Council |
| --- | --- |

Ms Fiona O'LOUGHLIN

Kildare County Council

| | Mr William PATON
  Carlow County Council |
| --- | --- |

Mr William PATON

Carlow County Council

| | Mr Maurice QUINLIVAN
  Limerick City and County Council |
| --- | --- |

Mr Maurice QUINLIVAN

Limerick City and County Council

| | Ms Mary SHIELDS
  Cork City Council |
| --- | --- |

Ms Mary SHIELDS

Cork City Council

ITALIA

| | Sig. Alvaro ANCISI
  Consigliere Comunale di Ravenna |
| --- | --- |

Sig. Alvaro ANCISI

Consigliere Comunale di Ravenna

| | Sig.ra Francesca BALZANI
  Assessore del Comune di Milano |
| --- | --- |

Sig.ra Francesca BALZANI

Assessore del Comune di Milano

| | Sig.ra Benedetta BRIGHENTI
  Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO) |
| --- | --- |

Sig.ra Benedetta BRIGHENTI

Vice Sindaco del Comune di Castelnuovo Rangone (MO)

| | Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania |
| --- | --- |

Sig.ra Bianca Maria D'ANGELO

Assessore e Consigliere regionale della Regione Campania

| | Sig. Antonio DECARO
  Sindaco del Comune di Bari |
| --- | --- |

Sig. Antonio DECARO

Sindaco del Comune di Bari

| | Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe DI PANGRAZIO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Abruzzo

| | Sig. Marco DUS
  Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV) |
| --- | --- |

Sig. Marco DUS

Consigliere Comunale di Vittorio Veneto (TV)

| | Sig. Massimo FEDERICI
  Presidente Provincia di La Spezia |
| --- | --- |

Sig. Massimo FEDERICI

Presidente Provincia di La Spezia

| | Sig. Carlo FIDANZA
  Assessore di Veleso (CO) |
| --- | --- |

Sig. Carlo FIDANZA

Assessore di Veleso (CO)

| | Sig. Stefano Bruno GALLI
  Consigliere regionale della Regione Lombardia |
| --- | --- |

Sig. Stefano Bruno GALLI

Consigliere regionale della Regione Lombardia

| | Sig.ra Paola GIORGI
  Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche |
| --- | --- |

Sig.ra Paola GIORGI

Assessore e Consigliere regionale della Regione Marche

| | Sig. Isidoro GOTTARDO
  Consigliere Comunale di Sacile (PN) |
| --- | --- |

Sig. Isidoro GOTTARDO

Consigliere Comunale di Sacile (PN)

| | Sig. Onofrio INTRONA
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Onofrio INTRONA

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Puglia

| | Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE
  Consigliere regionale della Regione Liguria |
| --- | --- |

Sig.ra Carmen Patrizia MURATORE

Consigliere regionale della Regione Liguria

| | Sig. Leoluca ORLANDO
  Sindaco del Comune di Palermo |
| --- | --- |

Sig. Leoluca ORLANDO

Sindaco del Comune di Palermo

| | Sig. Roberto PELLA
  Sindaco del Comune di Valdengo (BI) |
| --- | --- |

Sig. Roberto PELLA

Sindaco del Comune di Valdengo (BI)

| | Sig. Giuseppe RINALDI
  Presidente Provincia di Rieti |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe RINALDI

Presidente Provincia di Rieti

| | Sig. Clodovaldo RUFFATO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto |
| --- | --- |

Sig. Clodovaldo RUFFATO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Veneto

| | Sig. Vito SANTARSIERO
  Consigliere regionale della Regione Basilicata |
| --- | --- |

Sig. Vito SANTARSIERO

Consigliere regionale della Regione Basilicata

| | Sig. Antonio SCALZO
  Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria |
| --- | --- |

Sig. Antonio SCALZO

Consigliere regionale e Presidente del Consiglio regionale della Regione Calabria

| | Sig. Giorgio SILLI
  Consigliere Comunale di Prato |
| --- | --- |

Sig. Giorgio SILLI

Consigliere Comunale di Prato

| | Sig. Marco TROMBINI
  Presidente Provincia di Rovigo |
| --- | --- |

Sig. Marco TROMBINI

Presidente Provincia di Rovigo

| | Sig. Giuseppe VARACALLI
  Sindaco del Comune di Gerace |
| --- | --- |

Sig. Giuseppe VARACALLI

Sindaco del Comune di Gerace

| | Sig. Nicola VENDOLA
  Presidente della Regione Puglia |
| --- | --- |

Sig. Nicola VENDOLA

Presidente della Regione Puglia

ΚΥΠΡΟΣ

| | Mr Kyriakos CHATZITTOFIS
  Mayor of Agios Athanasios |
| --- | --- |

Mr Kyriakos CHATZITTOFIS

Mayor of Agios Athanasios

| | Mr Constantinos HADJIKAKOU
  Municipal Councilor of Famagusta Municipality |
| --- | --- |

Mr Constantinos HADJIKAKOU

Municipal Councilor of Famagusta Municipality

| | Mr Panikos HADJITHEORIS
  President of Community Council of Armou |
| --- | --- |

Mr Panikos HADJITHEORIS

President of Community Council of Armou

| | Mr George IAKOVOU
  President of the Community Council of Agioi Trimithias |
| --- | --- |

Mr George IAKOVOU

President of the Community Council of Agioi Trimithias

| | Mr Stavros STAVRINIDES
  Municipal Councillor of Strovolos Municipality |
| --- | --- |

Mr Stavros STAVRINIDES

Municipal Councillor of Strovolos Municipality

LATVIJA

| | Mr Gunārs ANSIŅŠ
  Member of Liepāja City Council |
| --- | --- |

Mr Gunārs ANSIŅŠ

Member of Liepāja City Council

| | Mr Jānis BAIKS
  Member of Valmiera City Council |
| --- | --- |

Mr Jānis BAIKS

Member of Valmiera City Council

| | Mr Gints KAMINSKIS
  Member of Auce Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Gints KAMINSKIS

Member of Auce Municipal Council

| | Mr Sergejs MAKSIMOVS
  Member of Viļaka Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Sergejs MAKSIMOVS

Member of Viļaka Municipal Council

| | Mr Aivars OKMANIS
  Member of Rundāle Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Aivars OKMANIS

Member of Rundāle Municipal Council

| | Ms Olga VEIDIŅA
  Member of Rīga City Council |
| --- | --- |

Ms Olga VEIDIŅA

Member of Rīga City Council

| | Mr Hardijs VENTS
  Member of Pārgauja Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Hardijs VENTS

Member of Pārgauja Municipal Council

LIETUVA

| | Mr Algimantas GAUBAS
  Member of Šiauliai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algimantas GAUBAS

Member of Šiauliai District Municipal Council

| | Mr Jonas JARUTIS
  Member of Kupiškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas JARUTIS

Member of Kupiškis District Municipal Council

| | Ms Daiva MATONIENĖ
  Member of Šiauliai City Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Daiva MATONIENĖ

Member of Šiauliai City Municipal Council

| | Mr Algirdas NEIBERKA
  Member of Vilkaviškis District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas NEIBERKA

Member of Vilkaviškis District Municipal Council

| | Mr Jonas PINSKUS
  Member of Vilnius City Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Jonas PINSKUS

Member of Vilnius City Municipal Council

| | Ms Zinaida TRESNICKAJA
  Member of Visaginas Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Zinaida TRESNICKAJA

Member of Visaginas Municipal Council

| | Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS
  Member of Alytus District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Algirdas VRUBLIAUSKAS

Member of Alytus District Municipal Council

| | Mr Deivydas VYNIAUTAS
  Member of Mažeikiai District Municipal Council |
| --- | --- |

Mr Deivydas VYNIAUTAS

Member of Mažeikiai District Municipal Council

| | Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ
  Member of Skuodas District Municipal Council |
| --- | --- |

Ms Odeta ŽERLAUSKIENĖ

Member of Skuodas District Municipal Council

LUXEMBOURG

| | Monsieur Gusty GRAAS
  échevin de la Commune de Bettembourg |
| --- | --- |

Monsieur Gusty GRAAS

échevin de la Commune de Bettembourg

| | Monsieur Tom JUNGEN
  bourgmestre de la Commune de Roeser |
| --- | --- |

Monsieur Tom JUNGEN

bourgmestre de la Commune de Roeser

| | Madame Martine MERGEN
  membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Martine MERGEN

membre du conseil communal de la Ville de Luxembourg

| | Madame Sam TANSON
  échevin de la Ville de Luxembourg |
| --- | --- |

Madame Sam TANSON

échevin de la Ville de Luxembourg

| | Monsieur Pierre WIES
  bourgmestre de la Commune de Larochette |
| --- | --- |

Monsieur Pierre WIES

bourgmestre de la Commune de Larochette

MAGYARORSZÁG

| | Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL
  Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye |
| --- | --- |

Ms Boglárka BÁNNÉ DR. GÁL

Vice-President of County Council of Borsod-Abaúj-Zemplén Megye

| | Mr János Ádám KARÁCSONY
  Representative of local government of Village Tahitótfalu |
| --- | --- |

Mr János Ádám KARÁCSONY

Representative of local government of Village Tahitótfalu

| | Mr Attila KISS
  Mayor of Hajdúböszörmény |
| --- | --- |

Mr Attila KISS

Mayor of Hajdúböszörmény

| | Mr Béla KOCSY
  Representative of local government of District 2 of Budapest |
| --- | --- |

Mr Béla KOCSY

Representative of local government of District 2 of Budapest

| | Mr Sándor KOVÁCS
  President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye |
| --- | --- |

Mr Sándor KOVÁCS

President of County Council of Jász-Nagykun-Szolnok Megye

| | Mr Zoltán NÉMETH
  President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye |
| --- | --- |

Mr Zoltán NÉMETH

President of County Council of Győr-Moson-Sopron Megye

| | Mr Attila DR. PÁL
  President of County Council of Zala Megye |
| --- | --- |

Mr Attila DR. PÁL

President of County Council of Zala Megye

| | Mr Tamás Gergő SAMU
  Representative of County Council of Békés Megye |
| --- | --- |

Mr Tamás Gergő SAMU

Representative of County Council of Békés Megye

| | Mr Gábor DR. SIMON
  Representative of Local Government of Miskolc with county rights |
| --- | --- |

Mr Gábor DR. SIMON

Representative of Local Government of Miskolc with county rights

| | Mr Ferenc TEMERINI
  Representative of Local Government of Soltvadkert |
| --- | --- |

Mr Ferenc TEMERINI

Representative of Local Government of Soltvadkert

| | Ms Kata TÜTTŐ
  Representative of Local Government of District 12 of Budapest |
| --- | --- |

Ms Kata TÜTTŐ

Representative of Local Government of District 12 of Budapest

| | Mr Botond DR. VÁNTSA
  Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós |
| --- | --- |

Mr Botond DR. VÁNTSA

Deputy-Mayor of Szigetszentmiklós

MALTA

| | Mr Jesmond AQUILINA
  Deputy Mayor of Ħal Qormi |
| --- | --- |

Mr Jesmond AQUILINA

Deputy Mayor of Ħal Qormi

| | Mr Paul BUTTIGIEG
  Councillor, Qala Local Council |
| --- | --- |

Mr Paul BUTTIGIEG

Councillor, Qala Local Council

| | Mr Frederick CUTAJAR
  Mayor of Santa Lucija |
| --- | --- |

Mr Frederick CUTAJAR

Mayor of Santa Lucija

| | Mr Mario FAVA
  Councillor, Swieqi Local Council |
| --- | --- |

Mr Mario FAVA

Councillor, Swieqi Local Council

| | Mr Anthony MIFSUD
  Councillor, Imtarfa Local Council |
| --- | --- |

Mr Anthony MIFSUD

Councillor, Imtarfa Local Council

NEDERLAND

| | Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB
  mayor of Rotterdam |
| --- | --- |

Mr A. (Ahmed) ABOUTALEB

mayor of Rotterdam

| | Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER
  mayor of Coevorden |
| --- | --- |

Mr B.J. (Bert) BOUWMEESTER

mayor of Coevorden

| | Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS
  Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg |
| --- | --- |

Mr Th.J.F.M. (Theo) BOVENS

Governor: chair of the Council and of the Executive Council of the Province of Limburg

| | Mr H. (Henk) BRINK
  member of the Executive Council of the Province of Drenthe |
| --- | --- |

Mr H. (Henk) BRINK

member of the Executive Council of the Province of Drenthe

| | Mr B.J. (Ben) DE REU
  member of the Executive Council of the Province of Zeeland |
| --- | --- |

Mr B.J. (Ben) DE REU

member of the Executive Council of the Province of Zeeland

| | Mr R. (Rob) JONKMAN
  member of the Executive Council of Opsterland |
| --- | --- |

Mr R. (Rob) JONKMAN

member of the Executive Council of Opsterland

| | Mr J.H.J. (Hans) KONST
  member of the Executive Council of the Province of Fryslân |
| --- | --- |

Mr J.H.J. (Hans) KONST

member of the Executive Council of the Province of Fryslân

| | Mrs E.M. (Elvira) SWEET
  member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland |
| --- | --- |

Mrs E.M. (Elvira) SWEET

member of the Executive Council of the Province of Noord-Holland

| | Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG
  member of the Executive Council of the Province of Gelderland |
| --- | --- |

Mrs Dr. J.M.E. (Annemieke) TRAAG

member of the Executive Council of the Province of Gelderland

| | Mr N.A. (André) VAN DE NADORT
  mayor of Ten Boer |
| --- | --- |

Mr N.A. (André) VAN DE NADORT

mayor of Ten Boer

| | Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN
  member of the Executive Council of 's Gravenhage |
| --- | --- |

Mrs I.K. (Ingrid) VAN ENGELSHOVEN

member of the Executive Council of 's Gravenhage

| | Mr C.L. (Cornelis) VISSER
  mayor of Twenterand |
| --- | --- |

Mr C.L. (Cornelis) VISSER

mayor of Twenterand

ÖSTERREICH

| | Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER
  Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Vizebürgermeisterin und Landeshauptmann-Stellvertreterin Maga Renate BRAUNER

Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Wiener Stadt- bzw. Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Christian ILLEDITS

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Burgenländischen Landtag)

| | Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages) |
| --- | --- |

Frau Landtagspräsidentin Dr. Brigitta PALLAUF

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Präsidentin des Salzburger Landtages)

| | Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Bürgermeister Johannes PEINSTEINER

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Direktwahl als Bürgermeister von Sankt Wolfgang in Oberösterreich durch die Bevölkerung)

| | Herr Landeshauptmann Günther PLATTER
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol) |
| --- | --- |

Herr Landeshauptmann Günther PLATTER

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Landeshauptmann von Tirol)

| | Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER
  Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Herr Landesrat Mag. Michael SCHICKHOFER

Regierungsmitglied mit politischer Verantwortung gegenüber dem Landtag (Mitglied der Steirischen Landesregierung)

| | Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ
  Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung) |
| --- | --- |

Frau Landesrätin Mag. Barbara SCHWARZ

Mandat mit politischer Verantwortlichkeit gegenüber einer gewählten Versammlung (Mitglied der Niederösterreichischen Landesregierung)

| | Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER
  Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Landtagsabgeordneter Herwig SEISER

Abgeordneter zum Kärntner Landtag und Klubobmann der SPÖ-Fraktion (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL
  Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag) |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Kommerzialrat Viktor SIGL

Auf Wahlen beruhendes Mandat (Abgeordneter zum Oberösterreichischen Landtag)

| | Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER
  Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat |
| --- | --- |

Herr Landtagspräsident Mag. Harald SONDEREGGER

Präsident des Landtags von Vorarlberg (auf Wahlen beruhendes Mandat

| | Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH
  Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Frau Gemeinderätin Landtagsabgeordnete Prof.in Dr.in Elisabeth VITOUCH

Gemeinderat und Landtag von Wien (auf Wahlen beruhendes Mandat)

| | Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER
  Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat) |
| --- | --- |

Herr Geschäftsführender Gemeinderat und Abgeordneter zum Nationalrat Hannes WENINGER

Gemeinde Gießhübl in Niederösterreich (auf Wahlen beruhendes Mandat)

POLSKA

| | Adam BANASZAK
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Adam BANASZAK

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Stanisław BODYS
  burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny |
| --- | --- |

Stanisław BODYS

burmistrz Miasta Rejowiec Fabryczny

| | Andrzej BUŁA
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Andrzej BUŁA

radny województwa opolskiego

| | Piotr CAŁBECKI
  radny województwa kujawsko-pomorskiego |
| --- | --- |

Piotr CAŁBECKI

radny województwa kujawsko-pomorskiego

| | Bogdan DYJUK
  radny województwa podlaskiego |
| --- | --- |

Bogdan DYJUK

radny województwa podlaskiego

| | Robert GODEK
  radny powiatu strzyżowskiego |
| --- | --- |

Robert GODEK

radny powiatu strzyżowskiego

| | Arkadiusz GODLEWSKI
  radny Miasta Katowice |
| --- | --- |

Arkadiusz GODLEWSKI

radny Miasta Katowice

| | Marzena KEMPIŃSKA
  radny powiatu świeckiego |
| --- | --- |

Marzena KEMPIŃSKA

radny powiatu świeckiego

| | Józef KOTYŚ
  radny województwa opolskiego |
| --- | --- |

Józef KOTYŚ

radny województwa opolskiego

| | Andrzej KUNT
  burmistrz Kostrzyna nad Odrą |
| --- | --- |

Andrzej KUNT

burmistrz Kostrzyna nad Odrą

| | Lucjan KUŹNIAR
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Lucjan KUŹNIAR

radny województwa podkarpackiego

| | Mirosław LECH
  wójt gminy Korycin |
| --- | --- |

Mirosław LECH

wójt gminy Korycin

| | Marek OLSZEWSKI
  wójt gminy Lubicz |
| --- | --- |

Marek OLSZEWSKI

wójt gminy Lubicz

| | Władysław ORTYL
  radny województwa podkarpackiego |
| --- | --- |

Władysław ORTYL

radny województwa podkarpackiego

| | Joachim SMYŁA
  radny powiatu lublinieckiego |
| --- | --- |

Joachim SMYŁA

radny powiatu lublinieckiego

| | Hanna ZDANOWSKA
  Prezydent Miasta Łodzi |
| --- | --- |

Hanna ZDANOWSKA

Prezydent Miasta Łodzi

PORTUGAL

| | Américo Jaime AFONSO PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Vinhais |
| --- | --- |

Américo Jaime AFONSO PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Vinhais

| | Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA
  Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal |
| --- | --- |

Vítor Manuel CHAVES DE CARO PROENÇA

Presidente da Câmara Municipal de Alcácer do Sal

| | Luís Miguel CORREIA ANTUNES
  Presidente da Câmara Municipal da Lousã |
| --- | --- |

Luís Miguel CORREIA ANTUNES

Presidente da Câmara Municipal da Lousã

| | João CUNHA E SILVA
  Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira |
| --- | --- |

João CUNHA E SILVA

Vice-Presidente do Governo Regional da Madeira

| | Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA
  Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco |
| --- | --- |

Luís Manuel DOS SANTOS CORREIA

Presidente da Câmara Municipal de Castelo Branco

| | Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS
  Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior |
| --- | --- |

Isaura Maria ELIAS CRISÓSTOMO BERNARDINO MORAIS

Presidente da Câmara Municipal de Rio Maior

| | Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS
  Presidente da Câmara Municipal da Batalha |
| --- | --- |

Paulo Jorge FRAZÃO BATISTA SANTOS

Presidente da Câmara Municipal da Batalha

| | Francisco Manuel LOPES
  Presidente da Câmara Municipal de Lamego |
| --- | --- |

Francisco Manuel LOPES

Presidente da Câmara Municipal de Lamego

| | Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO
  Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel |
| --- | --- |

Vitor Manuel MARTINS GUERREIRO

Presidente da Câmara Municipal de São Brás de Alportel

| | António Benjamim PEREIRA
  Presidente da Câmara Municipal de Esposende |
| --- | --- |

António Benjamim PEREIRA

Presidente da Câmara Municipal de Esposende

| | Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA
  Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo |
| --- | --- |

Aníbal SOUSA REIS COELHO DA COSTA

Presidente da Câmara Municipal de Ferreira do Alentejo

| | Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA
  Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores |
| --- | --- |

Rodrigo VASCONCELOS DE OLIVEIRA

Subsecretário Regional da Presidência para as Relações Externas — Açores

ROMÂNIA

| | Mr Gheorghe CATRINOIU
  Mayor of Fetești |
| --- | --- |

Mr Gheorghe CATRINOIU

Mayor of Fetești

| | Mr Ciprian DOBRE
  President of Mureș County Council |
| --- | --- |

Mr Ciprian DOBRE

President of Mureș County Council

| | Mr Alexandru DRĂGAN
  Position: Mayor of Tașca, Neamț County |
| --- | --- |

Mr Alexandru DRĂGAN

Position: Mayor of Tașca, Neamț County

| | Mr Ștefan ILIE
  Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty |
| --- | --- |

Mr Ștefan ILIE

Mayor of Luncavița, Tulcea Conunty

| | Mr Cornel NANU
  Mayor of Cornu, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Cornel NANU

Mayor of Cornu, Prahova County

| | Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ
  Mayor of Bucharest 3rd District |
| --- | --- |

Mr Robert Sorin NEGOIȚĂ

Mayor of Bucharest 3rd District

| | Mr Marian PETRACHE
  President of Ilfov County Council |
| --- | --- |

Mr Marian PETRACHE

President of Ilfov County Council

| | Mr Silviu PONORAN
  Mayor of Zlatna town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Silviu PONORAN

Mayor of Zlatna town, Alba County

| | Mr Emil PROȘCAN
  Mayor of Mizil town, Prahova County |
| --- | --- |

Mr Emil PROȘCAN

Mayor of Mizil town, Prahova County

| | Mr Mihai Adrian ȘTEF
  President of Satu Mare County Council |
| --- | --- |

Mr Mihai Adrian ȘTEF

President of Satu Mare County Council

| | Mr Adrian Ovidiu TEBAN
  Mayor of Cugir town, Alba County |
| --- | --- |

Mr Adrian Ovidiu TEBAN

Mayor of Cugir town, Alba County

| | Mr Florin Grigore TECĂU
  President of Argeș County Council |
| --- | --- |

Mr Florin Grigore TECĂU

President of Argeș County Council

| | Mr Horia TEODORESCU
  President of Tulcea County Council |
| --- | --- |

Mr Horia TEODORESCU

President of Tulcea County Council

| | Mr Istvan VAKAR
  Vice-president of Cluj County Council |
| --- | --- |

Mr Istvan VAKAR

Vice-president of Cluj County Council

| | Mr Ion Marcel VELA
  Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County |
| --- | --- |

Mr Ion Marcel VELA

Mayor of Caransebeș, Caraș-Severin County

SLOVENIJA

| | Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ
  Mayor of the Municipality of Črnomelj |
| --- | --- |

Ms Mojca ČEMAS STJEPANOVIČ

Mayor of the Municipality of Črnomelj

| | Mr Anton KOKALJ
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice |
| --- | --- |

Mr Anton KOKALJ

Member of the Municipal Council of the Municipality of Vodice

| | Mr Branko LEDINEK
  Mayor of the Municipality of Rače-Fram |
| --- | --- |

Mr Branko LEDINEK

Mayor of the Municipality of Rače-Fram

| | Mr Gregor MACEDONI
  Mayor of the Municipality of Novo mesto |
| --- | --- |

Mr Gregor MACEDONI

Mayor of the Municipality of Novo mesto

| | Mr Tomaž ROŽEN
  Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem |
| --- | --- |

Mr Tomaž ROŽEN

Mayor of the Municipality of Ravne na Koroškem

| | Mr Miran SENČAR
  Mayor of the Municipality of Ptuj |
| --- | --- |

Mr Miran SENČAR

Mayor of the Municipality of Ptuj

| | Ms Tanja VINDIŠ FURMAN
  Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor |
| --- | --- |

Ms Tanja VINDIŠ FURMAN

Member of the Municipal Council of the Municipality of Maribor

SLOVENSKO

| | Mr Martin BERTA
  Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Martin BERTA

Vice — Chairman of Bratislava Self — Governing Region

| | Mr Ján BLCHÁČ
  Mayor of Liptovský Mikuláš |
| --- | --- |

Mr Ján BLCHÁČ

Mayor of Liptovský Mikuláš

| | Mr Radoslav ČUHA
  Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Radoslav ČUHA

Vice — Chairman of Prešov Self — Governing Region

| | Mr Ján FERENČÁK
  Mayor of Kežmarok |
| --- | --- |

Mr Ján FERENČÁK

Mayor of Kežmarok

| | Mr Daniel LORINC
  Mayor of Kladzany |
| --- | --- |

Mr Daniel LORINC

Mayor of Kladzany

| | Mr Tibor MIKUŠ
  Chairman of Trnava Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Tibor MIKUŠ

Chairman of Trnava Self — Governing Region

| | Mr Jozef PETUŠÍK
  Mayor of Dolný Lopašov |
| --- | --- |

Mr Jozef PETUŠÍK

Mayor of Dolný Lopašov

| | Mr Richard TAKÁČ
  Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region |
| --- | --- |

Mr Richard TAKÁČ

Vice — Chairman of Trenčín Self — Governing Region

| | Ms Andrea TURČANOVÁ
  Mayor of Prešov |
| --- | --- |

Ms Andrea TURČANOVÁ

Mayor of Prešov

SUOMI

| | Ms Tiina ELOVAARA
  city councillor of Tampere |
| --- | --- |

Ms Tiina ELOVAARA

city councillor of Tampere

| | Mr Patrik KARLSSON
  city councillor of Vantaa |
| --- | --- |

Mr Patrik KARLSSON

city councillor of Vantaa

| | Ms Katri KULMUNI
  city councillor of Tornio |
| --- | --- |

Ms Katri KULMUNI

city councillor of Tornio

| | Mr Veikko KUMPUMÄKI
  city councillor of Kemi |
| --- | --- |

Mr Veikko KUMPUMÄKI

city councillor of Kemi

| | Ms Hannele LUUKKAINEN
  deputy city councillor of Helsinki |
| --- | --- |

Ms Hannele LUUKKAINEN

deputy city councillor of Helsinki

| | Mr Matias MÄKYNEN
  city councillor of Vaasa |
| --- | --- |

Mr Matias MÄKYNEN

city councillor of Vaasa

| | Ms Sanna PARKKINEN
  local councillor of Liperi |
| --- | --- |

Ms Sanna PARKKINEN

local councillor of Liperi

| | Mr Antero SAKSALA
  local councillor of Pirkkala |
| --- | --- |

Mr Antero SAKSALA

local councillor of Pirkkala

| | Mr Wille VALVE
  Member of Åland Islands Parliament |
| --- | --- |

Mr Wille VALVE

Member of Åland Islands Parliament

SVERIGE

| | Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Åsa ÅGREN WIKSTRÖM

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Fredrik GRAF
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Carl Fredrik GRAF

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Carola GUNNARSSON
  Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun |
| --- | --- |

Ms Carola GUNNARSSON

Ledamot i kommunfullmäktige, Sala kommun

| | Ms Ewa LINDSTRAND
  Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun |
| --- | --- |

Ms Ewa LINDSTRAND

Ledamot i kommunfullmäktige, Timrå kommun

| | Ms Agneta LIPKIN
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting |
| --- | --- |

Ms Agneta LIPKIN

Ledamot i landstingsfullmäktige, Norrbottens läns landsting

| | Mr Kenth LÖVGREN
  Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Kenth LÖVGREN

Ledamot i regionfullmäktige, Gävleborgs läns landsting

| | Mr Roger MOGERT
  Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun |
| --- | --- |

Mr Roger MOGERT

Ledamot i kommunfullmäktige, Stockholms kommun

| | Mr Anders ROSÉN
  Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun |
| --- | --- |

Mr Anders ROSÉN

Ledamot i kommunfullmäktige, Halmstads kommun

| | Ms Marie-Louise RÖNNMARK
  Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise RÖNNMARK

Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun

| | Mr Carl Johan SONESSON
  Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting |
| --- | --- |

Mr Carl Johan SONESSON

Ledamot i regionfullmäktige, Skåne läns landsting

| | Mr Rolf SÄLLRYD
  Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting |
| --- | --- |

Mr Rolf SÄLLRYD

Ledamot i regionfullmäktige, Kronobergs läns landsting

| | Ms Marie SÄLLSTRÖM
  Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting |
| --- | --- |

Ms Marie SÄLLSTRÖM

Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting

UNITED KINGDOM

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/85 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/85

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (YUTP) 2015/117,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2013/255/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Syyriaan kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 31 päivänä toukokuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/255/YUTP (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 31 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/255/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 31 päivänä toukokuuta 2013 päätöksen 2013/255/YUTP.

| (2) | Euroopan unionin yleinen tuomioistuin kumosi 13 päivänä marraskuuta 2014 asioissa T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 antamillaan tuomioilla neuvoston päätöksen sisällyttää Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin yleinen tuomioistuin kumosi 13 päivänä marraskuuta 2014 asioissa T-653/11, T-654/11 ja T-43/12 antamillaan tuomioilla neuvoston päätöksen sisällyttää Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International olisi merkittävä uudelleen, uusin perustein, luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(3)

Aiman Jaber, Khaled Kaddour, Mohammed Hamcho ja Hamcho International olisi merkittävä uudelleen, uusin perustein, luetteloon henkilöistä ja yhteisöistä, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (4) | Päätös 2013/255/YUTP olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2013/255/YUTP olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2013/255/YUTP liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

E. RINKĒVIČS

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2013, s. 14.

1

---

LIITE

Lisätään seuraavat henkilöt ja yhteisö päätöksen 2013/255/YUTP liitteessä I olevaan henkilöitä ja yhteisöjä koskevaan luetteloon.

I   LUETTELO 27 JA 28 ARTIKLASSA TARKOITETUISTA LUONNOLLISISTA HENKILÖISTÄ, OIKEUSHENKILÖISTÄ, YHTEISÖISTÄ JA ELIMISTÄ

A.   HENKILÖT

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 18. | Mohammed (

  ) Hamcho (

  ) | Syntymäaika: 20. toukokuuta 1966.
  Passi nro 002954347 | Merkittävä syyrialainen liikemies, Hamcho International -yhtiön omistaja, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten presidentti Bashar al-Assadiin ja Maher al-Assadiin.
  Ollut maaliskuusta 2014 lähtien kahdenvälisten yritysneuvostojen Kiinasta vastaava puheenjohtaja talousministeri Khodr Orfalin nimitettyä hänet tähän tehtävään.
  Mohammed Hamcho hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |
| 28. | Khalid (

  ) (alias Khaled) Qaddur (

  ) (alias Qadour, Qaddour, Kaddour) | | Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Maher al-Assadiin, joka on Syyrian hallinnon keskeinen henkilö.
  Khalid Qaddour hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |
| 33. | Ayman (

  ) Jabir (

  ) (alias Aiman Jaber) | Syntymäpaikka: Latakia | Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten Maher al-Assadiin ja Rami Makhloufiin.
  On myös tukenut hallintoa helpottamalla öljyn tuontia Overseas Petroleum Trading -yhtiöltä Syyriaan El Jazireh -yhtiönsä kautta.
  Ayman Jabir hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin. | 27.1.2015 |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

18.

Image

Image

Syntymäaika: 20. toukokuuta 1966.

Passi nro 002954347

Merkittävä syyrialainen liikemies, Hamcho International -yhtiön omistaja, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten presidentti Bashar al-Assadiin ja Maher al-Assadiin.

Ollut maaliskuusta 2014 lähtien kahdenvälisten yritysneuvostojen Kiinasta vastaava puheenjohtaja talousministeri Khodr Orfalin nimitettyä hänet tähän tehtävään.

Mohammed Hamcho hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

28.

Image

Image

Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Maher al-Assadiin, joka on Syyrian hallinnon keskeinen henkilö.

Khalid Qaddour hyötyy Syyrian hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

33.

Image

Image

Syntymäpaikka: Latakia

Merkittävä syyrialainen liikemies, läheinen suhde Syyrian hallinnon keskeisiin henkilöihin, kuten Maher al-Assadiin ja Rami Makhloufiin.

On myös tukenut hallintoa helpottamalla öljyn tuontia Overseas Petroleum Trading -yhtiöltä Syyriaan El Jazireh -yhtiönsä kautta.

Ayman Jabir hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyviin tai sitä tukeviin henkilöihin.

27.1.2015

B.   YHTEISÖT

| | Nimi | Tunnistustiedot | Perusteet | Luetteloon merkitsemisen päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3. | Hamcho International
  (alias Hamsho International Group) | Baghdad Street, |
| PO Box 8254 |
| Damascus |
| P. +963 112316675 |
| Faksi +963 112318875 |
| www-sivut: www.hamshointl.com |
| Sähköposti: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com |

Nimi

Tunnistustiedot

Perusteet

Luetteloon merkitsemisen päivämäärä

3.

Hamcho International

(alias Hamsho International Group)

Baghdad Street,

PO Box 8254

Damascus

P. +963 112316675

Faksi +963 112318875

www-sivut: www.hamshointl.com

Sähköposti: info@hamshointl.com ja hamshogroup@yahoo.com

Hamcho International on suuri syyrialainen holdingyhtiö, jonka omistaa Mohammed Hamcho.

Hamcho International hyötyy hallinnosta ja tukee sitä sekä on yhteydessä hallinnosta hyötyvään tai sitä tukevaan henkilöön.

27.1.2015

---

| 27.1.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 20/87 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 20/87

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (YUTP) 2015/118,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2015,

Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta annetun päätöksen 2010/656/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Norsunluurannikkoon kohdistuvien rajoittavien toimenpiteiden jatkamisesta 29 päivänä lokakuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/656/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/656/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 29 päivänä lokakuuta 2010 päätöksen 2010/656/YUTP.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston Norsunluurannikkoa koskevalla päätöslauselmalla 1572 (2004) perustettu pakotekomitea poisti 20 päivänä marraskuuta 2014 yhden henkilön niiden henkilöiden luettelosta, joihin kohdistetaan mainitun päätöslauselman 9–12 kohdassa määrättyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston Norsunluurannikkoa koskevalla päätöslauselmalla 1572 (2004) perustettu pakotekomitea poisti 20 päivänä marraskuuta 2014 yhden henkilön niiden henkilöiden luettelosta, joihin kohdistetaan mainitun päätöslauselman 9–12 kohdassa määrättyjä toimenpiteitä.

| (3) | Päätöksen 2010/656/ YUTP liitteessä I oleva luettelo henkilöistä, joihin rajoittavia toimenpiteitä sovelletaan, olisi siten muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2010/656/ YUTP liitteessä I oleva luettelo henkilöistä, joihin rajoittavia toimenpiteitä sovelletaan, olisi siten muutettava tämän mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätöksen 2010/656/YUTP liite I tämän päätöksen liitteessä esitetyn mukaisesti.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. DŪKLAVS

---

(1)  EUVL L 285, 30.10.2010, s. 28.

1

---

LIITE

Poistetaan päätöksen 2010/656/YUTP liitteessä I oleva seuraavaa henkilöä koskeva kohta:

Alcide DJÉDJÉ

---