# Den Europæiske Unions L 364/2014

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 364 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 57. årgang18. december 2014 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 364

Dansk udgave

Retsforskrifter

57. årgang18. december 2014

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1322/2014 af 19. september 2014 om supplering og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav for godkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer (
  1
  ) | 1 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1322/2014 af 19. september 2014 om supplering og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav for godkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 18.12.2014 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2014

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 364/1

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 1322/2014

af 19. september 2014

om supplering og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 for så vidt angår køretøjskonstruktion og generelle krav for godkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 167/2013 af 5. februar 2013 om godkendelse og markedsovervågning af landbrugs- og skovbrugskøretøjer (1), særlig artikel 18, stk. 4, artikel 20, stk. 8, artikel 27, stk. 6, artikel 28, stk. 6, artikel 49, stk. 3, artikel 53, stk. 12, artikel 60, stk. 1, artikel 61 og 70, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Denne forordning har til formål at fastsætte de tekniske krav og prøvningsmetoder, der er nødvendige for at sikre en konstruktion af landbrugs- og skovbrugskøretøjer, der minimerer risikoen for skade på personer, der arbejder på eller med køretøjet. |
| --- | --- |

(1)

Denne forordning har til formål at fastsætte de tekniske krav og prøvningsmetoder, der er nødvendige for at sikre en konstruktion af landbrugs- og skovbrugskøretøjer, der minimerer risikoen for skade på personer, der arbejder på eller med køretøjet.

| (2) | Unionen har ved Rådets afgørelse 97/836/EF (2) tiltrådt overenskomsten under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»overenskomst af 1958 som revideret«). Med meddelelsen »CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa« understregede Kommissionen, at accept af internationale regulativer under FN/ECE-overenskomsten af 1958 er det bedste redskab til fjernelse af ikke-toldmæssige handelshindringer. |
| --- | --- |

(2)

Unionen har ved Rådets afgørelse 97/836/EF (2) tiltrådt overenskomsten under De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»overenskomst af 1958 som revideret«). Med meddelelsen »CARS 2020: Handlingsplan for en konkurrencedygtig og bæredygtig bilindustri i Europa« understregede Kommissionen, at accept af internationale regulativer under FN/ECE-overenskomsten af 1958 er det bedste redskab til fjernelse af ikke-toldmæssige handelshindringer.

| (3) | Muligheden for at anvende FN/ECE-regulativer som grundlag for EU-typegodkendelse af en køretøjstype i EU-lovgivningen er fastsat i forordning (EU) nr. 167/2013. Fordi FN/ECE-regulativer indgår i kravene til EU-typegodkendelsen af et køretøj, bidrager de til at undgå overlapning — ikke kun med hensyn til tekniske forskrifter, men også med hensyn til certificeringsprocedurer og administrative procedurer. Desuden bør en typegodkendelse, der er direkte baseret på internationalt vedtagne standarder, kunne forbedre markedsadgangen i tredjelande, herunder navnlig de lande, der har undertegnet den reviderede overenskomst af 1958, og dermed øge EU-industriens konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(3)

Muligheden for at anvende FN/ECE-regulativer som grundlag for EU-typegodkendelse af en køretøjstype i EU-lovgivningen er fastsat i forordning (EU) nr. 167/2013. Fordi FN/ECE-regulativer indgår i kravene til EU-typegodkendelsen af et køretøj, bidrager de til at undgå overlapning — ikke kun med hensyn til tekniske forskrifter, men også med hensyn til certificeringsprocedurer og administrative procedurer. Desuden bør en typegodkendelse, der er direkte baseret på internationalt vedtagne standarder, kunne forbedre markedsadgangen i tredjelande, herunder navnlig de lande, der har undertegnet den reviderede overenskomst af 1958, og dermed øge EU-industriens konkurrenceevne.

| (4) | Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for køretøjsfabrikanterne, de tekniske tjenester og de typegodkendende myndigheder sikrer forordning (EU) nr. 167/2013 anerkendelse af prøvningsrapporter, som er udfærdiget efter regulativer fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med henblik på EU-typegodkendelse som alternativ til de prøvningsrapporter, der udfærdiges efter nævnte forordning eller de delegerede retsakter, der er vedtaget i medfør af denne. Der bør derfor udarbejdes en liste over de OECD-regulativer, hvis genstand falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og som kan danne grundlag for prøvningsrapporter, der anerkendes med henblik på EU-typegodkendelse. |
| --- | --- |

(4)

Af klarheds-, forudsigeligheds- og forenklingshensyn og for at lette byrden for køretøjsfabrikanterne, de tekniske tjenester og de typegodkendende myndigheder sikrer forordning (EU) nr. 167/2013 anerkendelse af prøvningsrapporter, som er udfærdiget efter regulativer fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med henblik på EU-typegodkendelse som alternativ til de prøvningsrapporter, der udfærdiges efter nævnte forordning eller de delegerede retsakter, der er vedtaget i medfør af denne. Der bør derfor udarbejdes en liste over de OECD-regulativer, hvis genstand falder inden for denne forordnings anvendelsesområde, og som kan danne grundlag for prøvningsrapporter, der anerkendes med henblik på EU-typegodkendelse.

| (5) | Med henblik på at tilpasse bestemmelserne om landbrugs- og skovbrugstraktorer til den tekniske udvikling bør de seneste versioner af CEN/Cenelec- eller ISO-standarder, som er tilgængelige for offentligheden, finde anvendelse for så vidt angår visse krav. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik på at tilpasse bestemmelserne om landbrugs- og skovbrugstraktorer til den tekniske udvikling bør de seneste versioner af CEN/Cenelec- eller ISO-standarder, som er tilgængelige for offentligheden, finde anvendelse for så vidt angår visse krav.

| (6) | Med henblik på at mindske fabrikanternes omkostninger ved ikke længere at forpligte dem til at bygge prototyper til EU-typegodkendelsesformål fastsætter denne forordning detaljerede betingelser for virtuel prøvning og prøvning i fabrikantregi. Fabrikanter, som ikke ønsker at udnytte muligheden for virtuelle prøvningsmetoder, bør fortsat have mulighed for at anvende de eksisterende fysiske prøvningsmetoder. |
| --- | --- |

(6)

Med henblik på at mindske fabrikanternes omkostninger ved ikke længere at forpligte dem til at bygge prototyper til EU-typegodkendelsesformål fastsætter denne forordning detaljerede betingelser for virtuel prøvning og prøvning i fabrikantregi. Fabrikanter, som ikke ønsker at udnytte muligheden for virtuelle prøvningsmetoder, bør fortsat have mulighed for at anvende de eksisterende fysiske prøvningsmetoder.

| (7) | En virtuel prøvningsmetode bør sikre samme tillidsniveau til resultaterne som den fysiske prøvning. Derfor bør der fastsættes relevante betingelser, der sikrer, at fabrikanten eller den tekniske tjeneste på korrekt vis kan validere de anvendte matematiske modeller. |
| --- | --- |

(7)

En virtuel prøvningsmetode bør sikre samme tillidsniveau til resultaterne som den fysiske prøvning. Derfor bør der fastsættes relevante betingelser, der sikrer, at fabrikanten eller den tekniske tjeneste på korrekt vis kan validere de anvendte matematiske modeller.

| (8) | Kontrol af køretøjers, komponenters eller separate tekniske enheders overensstemmelse under hele produktionsprocessen er en væsentlig del af EU-typegodkendelsen. Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse for landbrugs- og skovbrugstraktorer bør forbedres yderligere og tilpasses tilsvarende procedurer, der gælder for personbiler. |
| --- | --- |

(8)

Kontrol af køretøjers, komponenters eller separate tekniske enheders overensstemmelse under hele produktionsprocessen er en væsentlig del af EU-typegodkendelsen. Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse for landbrugs- og skovbrugstraktorer bør forbedres yderligere og tilpasses tilsvarende procedurer, der gælder for personbiler.

| (9) | Virtuelle metoder bør ikke tillades med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse, selv om virtuelle metoder har været anvendt i forbindelse med typegodkendelsen, eftersom fysisk prøvning på dette trin ikke indebærer unødvendige byrder for fabrikanten. |
| --- | --- |

(9)

Virtuelle metoder bør ikke tillades med henblik på kontrol af produktionens overensstemmelse, selv om virtuelle metoder har været anvendt i forbindelse med typegodkendelsen, eftersom fysisk prøvning på dette trin ikke indebærer unødvendige byrder for fabrikanten.

| (10) | Bestemmelserne i forordning (EU) nr. 167/2013 om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer er i vid udstrækning baseret på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 (3). For at anvende den harmoniserede strategi for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer, som foreskrives i nævnte forordning, bør de bestemmelser om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 (4), overføres til nærværende forordning og tilpasses til de særlige forhold, der gælder i sektoren for landbrugs- og skovbrugskøretøjer. |
| --- | --- |

(10)

Bestemmelserne i forordning (EU) nr. 167/2013 om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer er i vid udstrækning baseret på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 (3). For at anvende den harmoniserede strategi for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer, som foreskrives i nævnte forordning, bør de bestemmelser om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 (4), overføres til nærværende forordning og tilpasses til de særlige forhold, der gælder i sektoren for landbrugs- og skovbrugskøretøjer.

| (11) | Der bør bl.a. vedtages specifikke krav og procedurer for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer i forbindelse med fremstilling af små mængder for at undgå uforholdsmæssige byrder. Desuden bør der vedtages specifikke procedurer for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer i forbindelse med etapevis typegodkendelse for at tage hensyn til, at mere end én fabrikant er involveret. |
| --- | --- |

(11)

Der bør bl.a. vedtages specifikke krav og procedurer for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer i forbindelse med fremstilling af små mængder for at undgå uforholdsmæssige byrder. Desuden bør der vedtages specifikke procedurer for adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer i forbindelse med etapevis typegodkendelse for at tage hensyn til, at mere end én fabrikant er involveret.

| (12) | Med hensyn til køretøjstyper i klasse R og S bør tal, der er indført for at kategorisere fabrikanter af små mængder, tage højde for, at forordning (EU) nr. 167/2013 ikke foreskriver national typegodkendelse af små serier af sådanne køretøjstyper, og sådanne køretøjsklasser kan ikke fuldt ud undtages for forpligtelsen i nævnte forordning om, at der skal leveres reparations- og vedligeholdelsesinformationer. Såfremt bilag II til nævnte forordning bliver ændret for at udvide muligheden for at meddele national typegodkendelse af små serier i klasse R og S, bør Kommissionen overveje at reducere disse tal. |
| --- | --- |

(12)

Med hensyn til køretøjstyper i klasse R og S bør tal, der er indført for at kategorisere fabrikanter af små mængder, tage højde for, at forordning (EU) nr. 167/2013 ikke foreskriver national typegodkendelse af små serier af sådanne køretøjstyper, og sådanne køretøjsklasser kan ikke fuldt ud undtages for forpligtelsen i nævnte forordning om, at der skal leveres reparations- og vedligeholdelsesinformationer. Såfremt bilag II til nævnte forordning bliver ændret for at udvide muligheden for at meddele national typegodkendelse af små serier i klasse R og S, bør Kommissionen overveje at reducere disse tal.

| (13) | Der er behov for harmoniserede bestemmelser om adgang til informationer fra køretøjets egendiagnosesystem (OBD) og reparations- og vedligeholdelsesinformationer for at sikre mere effektiv konkurrence i det indre marked og gøre det mere velfungerende, navnlig hvad angår den frie bevægelighed for varer, fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser for uafhængige operatører inden for reparation og vedligeholdelse. En stor del af disse informationer vedrører OBD-systemer og deres interaktion med andre systemer i køretøjet. Der bør fastsættes tekniske specifikationer, som fabrikanternes websteder skal opfylde, sideløbende med målrettede foranstaltninger for at sikre små og mellemstore virksomheder adgang på rimelige vilkår. |
| --- | --- |

(13)

Der er behov for harmoniserede bestemmelser om adgang til informationer fra køretøjets egendiagnosesystem (OBD) og reparations- og vedligeholdelsesinformationer for at sikre mere effektiv konkurrence i det indre marked og gøre det mere velfungerende, navnlig hvad angår den frie bevægelighed for varer, fri etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser for uafhængige operatører inden for reparation og vedligeholdelse. En stor del af disse informationer vedrører OBD-systemer og deres interaktion med andre systemer i køretøjet. Der bør fastsættes tekniske specifikationer, som fabrikanternes websteder skal opfylde, sideløbende med målrettede foranstaltninger for at sikre små og mellemstore virksomheder adgang på rimelige vilkår.

| (14) | Fælles standarder for omprogrammering af de elektroniske styreenheder, der er aftalt med de berørte parter, kan lette udvekslingen af informationer mellem fabrikanter og tjenesteydere. Derfor bør fabrikanterne anvende disse fælles standarder. For at mindske byrden for køretøjsfabrikanterne bør der imidlertid i denne forordning fastsættes passende gennemførelsesfrister. |
| --- | --- |

(14)

Fælles standarder for omprogrammering af de elektroniske styreenheder, der er aftalt med de berørte parter, kan lette udvekslingen af informationer mellem fabrikanter og tjenesteydere. Derfor bør fabrikanterne anvende disse fælles standarder. For at mindske byrden for køretøjsfabrikanterne bør der imidlertid i denne forordning fastsættes passende gennemførelsesfrister.

| (15) | For at sikre, at de tekniske forskrifter, der er overført til denne delegerede kommissionsforordning, er i overensstemmelse med kravene i de særdirektiver, som blev ophævet ved forordning (EU) nr. 167/2013, og med forskrifterne i de standardiserede OECD-regulativer, bør sædets referencepunkt (S) og indekspunkt (SIP) bevares uændret. |
| --- | --- |

(15)

For at sikre, at de tekniske forskrifter, der er overført til denne delegerede kommissionsforordning, er i overensstemmelse med kravene i de særdirektiver, som blev ophævet ved forordning (EU) nr. 167/2013, og med forskrifterne i de standardiserede OECD-regulativer, bør sædets referencepunkt (S) og indekspunkt (SIP) bevares uændret.

| (16) | For at kunne EU-typegodkende samme typer traktorer efter hvert af de i bilag II opførte bilag, som er godkendt i henhold til de tilsvarende OECD-regulativer, og for effektivt at kunne anerkende OECD-prøvningsrapporterne med henblik på EU-typegodkendelse, bør EU-kravenes tekniske anvendelsesområde bringes på linje anvendelsesområdet for de standardiserede OECD-regulativer. |
| --- | --- |

(16)

For at kunne EU-typegodkende samme typer traktorer efter hvert af de i bilag II opførte bilag, som er godkendt i henhold til de tilsvarende OECD-regulativer, og for effektivt at kunne anerkende OECD-prøvningsrapporterne med henblik på EU-typegodkendelse, bør EU-kravenes tekniske anvendelsesområde bringes på linje anvendelsesområdet for de standardiserede OECD-regulativer.

| (17) | For at gøre det klart, at visse krav i EU-lovgivningen er i fuld overensstemmelse med kravene i de standardiserede OECD-regulativer, bør de krav og den nummerering, der er fastsat i visse bilag, være affattet således, at de er identiske med teksten og nummereringen i det tilsvarende standardiserede OECD- regulativ. |
| --- | --- |

(17)

For at gøre det klart, at visse krav i EU-lovgivningen er i fuld overensstemmelse med kravene i de standardiserede OECD-regulativer, bør de krav og den nummerering, der er fastsat i visse bilag, være affattet således, at de er identiske med teksten og nummereringen i det tilsvarende standardiserede OECD- regulativ.

| (18) | For at mindske antallet af personskader og dødsulykker, som forekommer, fordi frontmonterede sammenfoldelige styrtsikre førerværn til smalsporede traktorer i potentielt farlige situationer ikke kan hæves, bør der i bilag IX medtages nye krav baseret på en ergonomisk tilgang, som skal gøre det lettere for og tilskynde brugeren til at hæve det styrtsikre førerværn, når det er nødvendigt. |
| --- | --- |

(18)

For at mindske antallet af personskader og dødsulykker, som forekommer, fordi frontmonterede sammenfoldelige styrtsikre førerværn til smalsporede traktorer i potentielt farlige situationer ikke kan hæves, bør der i bilag IX medtages nye krav baseret på en ergonomisk tilgang, som skal gøre det lettere for og tilskynde brugeren til at hæve det styrtsikre førerværn, når det er nødvendigt.

| (19) | Eftersom skovbrugstraktorer udsættes for et højere energiniveau fra nedfaldende og indtrængende genstande end landbrugstraktorer, bør førerværn, der skal værne mod sådanne genstande, opfylde strengere krav end traktorer til landbrugsopgaver. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom skovbrugstraktorer udsættes for et højere energiniveau fra nedfaldende og indtrængende genstande end landbrugstraktorer, bør førerværn, der skal værne mod sådanne genstande, opfylde strengere krav end traktorer til landbrugsopgaver.

| (20) | Selv om store dele af kravene i denne forordning er blevet overført fra ophævede direktiver, bør der, i det omfang, det er nødvendigt, foretages større ændringer med henblik på tilpasning til de tekniske fremskridt, udvidelse af anvendelsesområdet til flere køretøjsklasser eller med henblik på at øge sikkerhedsniveauet, f.eks. hvad angår: adgangen til førerplads, nødudgange, betjeningsanordninger og deres placering, instruktionsbogen, advarsler, symboler og piktogrammer, beskyttelse mod varme overflader, smørepunkter, dunkraftkonsoller, motorhjelm, forbrændingshastigheden for førerhusmaterialet, batteriisolatorer osv. |
| --- | --- |

(20)

Selv om store dele af kravene i denne forordning er blevet overført fra ophævede direktiver, bør der, i det omfang, det er nødvendigt, foretages større ændringer med henblik på tilpasning til de tekniske fremskridt, udvidelse af anvendelsesområdet til flere køretøjsklasser eller med henblik på at øge sikkerhedsniveauet, f.eks. hvad angår: adgangen til førerplads, nødudgange, betjeningsanordninger og deres placering, instruktionsbogen, advarsler, symboler og piktogrammer, beskyttelse mod varme overflader, smørepunkter, dunkraftkonsoller, motorhjelm, forbrændingshastigheden for førerhusmaterialet, batteriisolatorer osv.

| (21) | Eftersom anvendelsesområdet for Rådets direktiv 80/720/EØF (5) ikke omfattede traktorer i klasse T2 og traktorer i klasse T.4.3 med en kabineforskydning på mere end 100 mm, bør kravene til betjeningsplads og antallet af nødudgange tilpasses, således at de omfatter alle traktorklasser. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom anvendelsesområdet for Rådets direktiv 80/720/EØF (5) ikke omfattede traktorer i klasse T2 og traktorer i klasse T.4.3 med en kabineforskydning på mere end 100 mm, bør kravene til betjeningsplads og antallet af nødudgange tilpasses, således at de omfatter alle traktorklasser.

| (22) | Eftersom mange af de krav og prøvningsmetoder, der er overført fra de ophævede direktiver, kun finder anvendelse på traktorer udstyret med luftdæk, bør der fastsættes særlige krav og prøvningsmetoder for bæltetraktorer. Dette er tilfældet med: støjniveauet i ørehøjde for førere, adgang til førerplads, betjeningsanordninger osv. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom mange af de krav og prøvningsmetoder, der er overført fra de ophævede direktiver, kun finder anvendelse på traktorer udstyret med luftdæk, bør der fastsættes særlige krav og prøvningsmetoder for bæltetraktorer. Dette er tilfældet med: støjniveauet i ørehøjde for førere, adgang til førerplads, betjeningsanordninger osv.

| (23) | Det samme gælder for køretøjer i klasse R og S, for hvilke der bør foreskrives krav og prøvningsmetoder for skærme og førerværn, oplysninger til instruktionsbogen, advarsler og mærkning og beskyttelse mod andre mekaniske farer, såsom tipning af påhængskøretøjer. |
| --- | --- |

(23)

Det samme gælder for køretøjer i klasse R og S, for hvilke der bør foreskrives krav og prøvningsmetoder for skærme og førerværn, oplysninger til instruktionsbogen, advarsler og mærkning og beskyttelse mod andre mekaniske farer, såsom tipning af påhængskøretøjer.

| (24) | Hertil kommer, at køretøjer i klasse R og S bør opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF (6), hvis det er relevant. |
| --- | --- |

(24)

Hertil kommer, at køretøjer i klasse R og S bør opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF (6), hvis det er relevant.

| (25) | I det omfang sikkerhedsniveauet opretholdes, bør der gives mulighed for alternative krav og prøvningsprocedurer for traktorer udstyret med saddel og styrestang for at tage højde for deres særlige tekniske egenskaber. Dette er tilfældet for nogle af kravene og prøvningsmetoderne for: Førersæde, betjeningsanordninger og afskærmning af transmissionsdele. |
| --- | --- |

(25)

I det omfang sikkerhedsniveauet opretholdes, bør der gives mulighed for alternative krav og prøvningsprocedurer for traktorer udstyret med saddel og styrestang for at tage højde for deres særlige tekniske egenskaber. Dette er tilfældet for nogle af kravene og prøvningsmetoderne for: Førersæde, betjeningsanordninger og afskærmning af transmissionsdele.

| (26) | Henvisningen i lovgivningen for personbiler til de krav til sikkerhedsseler og deres forankringer, der er fastsat i det ophævede direktiv 2003/37/EF (7), bør erstattes af krav, der er tilpasset til de særlige forhold, der gælder for landbrugs- og skovbrugstraktorer. |
| --- | --- |

(26)

Henvisningen i lovgivningen for personbiler til de krav til sikkerhedsseler og deres forankringer, der er fastsat i det ophævede direktiv 2003/37/EF (7), bør erstattes af krav, der er tilpasset til de særlige forhold, der gælder for landbrugs- og skovbrugstraktorer.

| (27) | For at give de typegodkendende myndigheder mulighed for at vurdere overensstemmelsen med de krav til beskyttelse mod farlige stoffer, der er fastsat i denne forordning, bør disse krav baseres på det beskyttelsesniveau, der ydes af traktortypen, i stedet for eventuelt at anvende et bestemt køretøj. Det beskyttelsesniveau, der kræves ved hver anvendelse af de enkelte farlige stoffer, bør fastlægges i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og/eller nationale lovgivning. |
| --- | --- |

(27)

For at give de typegodkendende myndigheder mulighed for at vurdere overensstemmelsen med de krav til beskyttelse mod farlige stoffer, der er fastsat i denne forordning, bør disse krav baseres på det beskyttelsesniveau, der ydes af traktortypen, i stedet for eventuelt at anvende et bestemt køretøj. Det beskyttelsesniveau, der kræves ved hver anvendelse af de enkelte farlige stoffer, bør fastlægges i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og/eller nationale lovgivning.

| (28) | For at sikre, at de tekniske tjenester opfylder de samme høje præstationsstandarder i alle medlemsstaterne, bør denne forordning fastsætte de standarder, som de tekniske tjenester skal opfylde, samt proceduren for, hvordan denne opfyldelse skal vurderes, og hvordan disse tjenester akkrediteres. |
| --- | --- |

(28)

For at sikre, at de tekniske tjenester opfylder de samme høje præstationsstandarder i alle medlemsstaterne, bør denne forordning fastsætte de standarder, som de tekniske tjenester skal opfylde, samt proceduren for, hvordan denne opfyldelse skal vurderes, og hvordan disse tjenester akkrediteres.

| (29) | Med henblik på national typegodkendelse i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 bør medlemsstaterne kunne fastsætte konstruktionskrav, der afviger fra dem, der er fastsat i nærværende forordning. De bør dog have pligt til at godkende typer af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der opfylder kravene i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(29)

Med henblik på national typegodkendelse i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 bør medlemsstaterne kunne fastsætte konstruktionskrav, der afviger fra dem, der er fastsat i nærværende forordning. De bør dog have pligt til at godkende typer af køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der opfylder kravene i nærværende forordning.

| (30) | Flere rækker i bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013 bør ændres for at gøre det muligt at fastsætte krav til yderligere køretøjsklasser, såfremt dette er relevant. |
| --- | --- |

(30)

Flere rækker i bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013 bør ændres for at gøre det muligt at fastsætte krav til yderligere køretøjsklasser, såfremt dette er relevant.

| (31) | Denne forordning bør anvendes fra den dato, hvor forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse — |
| --- | --- |

(31)

Denne forordning bør anvendes fra den dato, hvor forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Denne forordning fastsætter de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer, der gælder for udformning, konstruktion og samling af køretøjer med henblik på godkendelse af landbrugs- og skovbrugstraktorer og deres systemer, komponenter og separate tekniske enheder, de nærmere bestemmelser og krav med hensyn til typegodkendelsesprocedurerne, virtuel prøvning og produktionens overensstemmelse, de tekniske specifikationer med hensyn til adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer samt præstationsstandarder og vurderingskriterier for tekniske tjenester i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1)   »sædets referencepunkt (S)«: skæringspunktet i sædets midterplan i længderetningen mellem et tangentplan til det nederste af den polstrede ryg og et vandret plan. Dette vandrette plan skærer sædets nedre overflade 150 mm foran sædets referencepunkt (S) som bestemt i tillæg 8 til bilag XIV

2)   »betjeningsanordning«: enhver anordning, som, når den påvirkes direkte, gør det muligt at ændre traktorens eller et hertil koblet redskabs tilstand eller funktion

3)   »skærm«: en afskærmningsanordning, der befinder sig lige foran den farlige del, og som alene eller sammen med andre dele af maskinen beskytter mod kontakt med den farlige del fra alle sider

4)   »indhegning«: en afskærmningsanordning, som ved hjælp af en skinne, et gitter eller lignende giver den nødvendige sikkerhedsafstand, således at den farlige del ikke kan nås

5)   »kappe«: en afskærmningsanordning, der befinder sig foran den farlige del, og som beskytter mod kontakt med den farlige del fra den tildækkede side

6)   »solidt fastgjort«: at afskærmningsanordninger kun må kunne afmonteres ved brug af værktøj

7)   »varm overflade«: enhver metaloverflade på traktoren, som under de af fabrikanten foreskrevne normale anvendelsesbetingelser opnår en temperatur på over 85 °C, eller en plastikoverflade, som opnår en temperatur på over 100 °C.

KAPITEL II

KRAV TIL KØRETØJSKONSTRUKTIONEN OG TIL GENEREL TYPEGODKENDELSE

Artikel 3

Fabrikantens generelle forpligtelser vedrørende køretøjskonstruktionen

1.   Fabrikanterne skal udstyre landbrugs- og skovbrugskøretøjer med systemer, komponenter og separate tekniske enheder med indvirkning på arbejdssikkerheden, der er udformet, konstrueret og samlet, således at køretøjet ved normal brug og vedligeholdt i overensstemmelse med fabrikantens forskrifter opfylder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer i artikel 4-32.

2.   Fabrikanterne skal ved en fysisk demonstrationstest påvise over for den godkendende myndighed, at de landbrugs- og skovbrugstraktorer, der markedsføres, registreres eller ibrugtages i Unionen, overholder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer som fastlagt i artikel 4-32.

3.   Fabrikanterne skal sikre, at reservedele og udstyr, som markedsføres eller ibrugtages i Unionen, overholder de detaljerede tekniske krav og prøvningsprocedurer, der er omhandlet i denne forordning. Et godkendt landbrugs- og skovbrugskøretøj med en sådan reservedel eller sådant udstyr skal opfylde de samme prøvningskrav og præstationsgrænseværdier som et køretøj, der er udstyret med en original del.

4.   Fabrikanterne skal sikre, at typegodkendelsesprocedurerne for efterprøvning af produktionens overensstemmelse følges for så vidt angår de detaljerede krav til køretøjskonstruktionen, der er fastsat i denne forordning.

Artikel 4

Anvendelse af FN/ECE-regulativer

De FN/ECE-regulativer og ændringer hertil, der er angivet i bilag I til denne forordning, finder anvendelse på typegodkendelse af landbrugs- og skovbrugskøretøjer på de betingelser, der er fastsat i denne forordning.

Artikel 5

Anerkendelse af prøvningsrapporter udstedt på grundlag af OECD-regulativer med henblik på EU-typegodkendelse

I overensstemmelse med artikel 50 i forordning (EU) nr. 167/2013 skal de prøvningsrapporter, der udstedes på grundlag af OECD-regulativerne i bilag II til nærværende forordning, anerkendes med henblik på EU-typegodkendelse som alternativ til den prøvningsrapport, der udstedes på grundlag af nærværende forordning.

Artikel 6

Typegodkendelsesprocedurer, herunder krav til virtuel prøvning

De typegodkendelsesprocedurer, der er omhandlet af artikel 20, stk. 8, i forordning (EU) nr. 167/2013, og de krav, der vedrører virtuel prøvning som omhandlet i artikel 27, stk. 6, i nævnte forordning, skal angives i bilag III til nærværende forordning.

Artikel 7

Ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse

De ordninger, der vedrører produktionens overensstemmelse, jf. artikel 28, stk. 6, i forordning (EU) nr. 167/2013, skal angives i bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 8

Krav vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer

Kravene vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer, jf. artikel 53, stk. 12, i forordning (EU) nr. 167/2013, skal angives i bilag V til nærværende forordning.

Artikel 9

Krav til styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning)

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for styrtsikre førerværn for så vidt angår dynamisk prøvning af køretøjer i klasse T1, T4.2 og T4.3, jf. artikel 18, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag VI til nærværende forordning.

Artikel 10

Krav til styrtsikre førerværn (bæltetraktorer)

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for styrtsikre førerværn for så vidt angår bæltetraktorer i klasse C1, C2, C4.2 og C4.3, jf. artikel 18, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag VII til nærværende forordning.

Artikel 11

Krav til styrtsikre førerværn (statisk prøvning)

Som et alternativ til kravene i artikel 9 og 10 kan fabrikanterne vælge at efterkomme kravene i denne artikel, hvis køretøjstypen falder ind under det anvendelsesområde, der er fastsat i bilag VIII til denne forordning. Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for styrtsikre førerværn for så vidt angår statisk prøvning af køretøjer i klasse T1/C1, T4.2/C4.2 og T4.3/C4.3, jf. artikel 18, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag VIII til nærværende forordning.

Artikel 12

Krav til styrtsikre førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for frontmonterede styrtsikre førerværn for så vidt angår smalsporede traktorer i klasse T2, T3 og T4.3, jf. artikel 18, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag IX til nærværende forordning.

Artikel 13

Krav til styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for bagtil monterede styrtsikre førerværn for så vidt angår smalsporede traktorer i klasse T2/C2, T3/C3 og T4.3/C4.3, jf. artikel 18, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag X til nærværende forordning.

Artikel 14

Krav vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XI til nærværende forordning.

Artikel 15

Krav til passagersæder

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for passagersæder til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XII til nærværende forordning.

Artikel 16

Krav vedrørende førerens støjeksponering

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for førerens eksponering for støjniveauer i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XIII til nærværende forordning.

Artikel 17

Krav til førersædet

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for førersæder til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XIV til nærværende forordning.

Artikel 18

Krav til betjeningsplads og adgangsforhold til førerplads

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for betjeningsplads og adgangsforhold til førerplads i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XV til nærværende forordning.

Artikel 19

Krav til kraftudtag

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for kraftudtag til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra g), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XVI til nærværende forordning.

Artikel 20

Krav til afskærmning af transmissionselementer

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for afskærmning af transmissionselementer i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XVII til nærværende forordning.

Artikel 21

Krav til sikkerhedsselers forankringer

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for sikkerhedsselers forankringer i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XVIII til nærværende forordning.

Artikel 22

Krav til sikkerhedsseler

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for sikkerhedsseler i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra j), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XIX til nærværende forordning.

Artikel 23

Krav til beskyttelse af føreren mod indtrængende genstande

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for beskyttelse af føreren mod indtrængende genstande i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra k), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XX til nærværende forordning.

Artikel 24

Krav til udstødningssystemer

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for udstødningssystemer til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXI til nærværende forordning.

Artikel 25

Krav til instruktionsbog

Kravene til instruktionsbogen, herunder elementer vedrørende beskyttelse mod farlige stoffer samt drift og vedligeholdelse af køretøjet, til køretøjer i klasse T, C, R og S, jf. artikel 18, stk. 2, litra l), n) og q), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal angives i bilag XXII til nærværende forordning.

Artikel 26

Krav til betjeningsanordninger herunder sikkerhed og pålidelighed ved betjeningssystemer og anordninger til nødstop og automatisk stop

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for betjeningsanordninger, herunder sikkerhed og pålidelighed ved betjeningssystemer og anordninger til nødstop og automatisk stop i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra o), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXIII til nærværende forordning.

Artikel 27

Krav til beskyttelse mod andre mekaniske farer

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for beskyttelse mod mekaniske farer, herunder elementer vedrørende beskyttelse mod ujævne overflader, skarpe kanter og vinkler, brud på væskeførende rør og køretøjets ukontrollerede bevægelser, ud over dem, der er nævnt i artikel 9-14, 19 og 23 til køretøjer i klasse T, C, R og S, jf. artikel 18, stk. 2, litra p), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med i bilag XXIV til nærværende forordning.

Artikel 28

Krav til afskærmninger og beskyttelsesudstyr

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for afskærmninger og beskyttelsesudstyr i køretøjer i klasse T, C, R og S, jf. artikel 18, stk. 2, litra r), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXV til nærværende forordning.

Artikel 29

Krav til information, advarsler og mærkninger

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for information, advarsler og mærkninger, herunder elementer vedrørende advarselssignaler for bremser og vedligeholdelse af køretøjer i klasse T, C, R og S, jf. artikel 18, stk. 2, litra s), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXVI til nærværende forordning.

Artikel 30

Krav til materialer og produkter

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for materialer og produkter i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra t), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXVII til nærværende forordning.

Artikel 31

Krav til batterier

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for batterier til køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra u), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXVIII til nærværende forordning.

Artikel 32

Krav til beskyttelse af føreren mod farlige stoffer

Prøvningsprocedurer og krav, der gælder for beskyttelse af føreren mod farlige stoffer i køretøjer i klasse T og C, jf. artikel 18, stk. 2, litra l), i forordning (EU) nr. 167/2013, skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXIX til nærværende forordning.

KAPITEL III

KRAV TIL TEKNISKE TJENESTER

Artikel 33

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

Tekniske tjenester skal opfylde de præstationsstandarder og den vurderingsprocedure, der er omhandlet i artikel 61 i forordning (EU) nr. 167/2013, som skal gennemføres og efterprøves i overensstemmelse med bilag XXX til nærværende forordning.

Artikel 34

Tilladelse til prøvning i fabrikantregi

Prøvning i fabrikantregi af en intern teknisk tjeneste som omhandlet i artikel 60, stk. 1, i forordning (EU) nr. 167/2013 må kun udføres, hvis der er givet tilladelse hertil i henhold til bilag III til nærværende forordning.

KAPITEL IV

NATIONAL TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJER, SYSTEMER, KOMPONENTER ELLER SEPARATE TEKNISKE ENHEDER

Artikel 35

National typegodkendelse af køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder

De nationale myndigheder kan ikke nægte at meddele national typegodkendelse for en type køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed med henvisning til konstruktionsmæssige krav, hvis køretøjet, systemet eller den separate tekniske enhed opfylder kravene i denne forordning.

KAPITEL V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 36

Ændring af bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013

I bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013 foretages følgende ændringer:

| 1) | I række nr. 39 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«. |
| --- | --- |

1)

I række nr. 39 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«.

| 2) | I række nr. 41 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse T2a og T2b med »X«. |
| --- | --- |

2)

I række nr. 41 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse T2a og T2b med »X«.

| 3) | I række nr. 43 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«. |
| --- | --- |

3)

I række nr. 43 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«.

| 4) | I række nr. 44 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«. |
| --- | --- |

4)

I række nr. 44 erstattes angivelserne i rubrikkerne for køretøjsklasse Ca og Cb med »X«.

Artikel 37

Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2016.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. september 2014.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  (EUT L 60 af 2.3.2013, s. 1).

1

(2)  Rådets afgørelse 97/836/EF af 27. november 1997 om Det Europæiske Fællesskabs tiltrædelse af overenskomsten under FN's Økonomiske Kommission for Europa om indførelse af ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter (»Overenskomst af 1958 som revideret«) (EFT L 346 af 17.12.1997, s. 78).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 af 18. juni 2009 om typegodkendelse af motorkøretøjer og motorer med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer og om ændring af forordning (EF) nr. 715/2007 og direktiv 2007/46/EF og om ophævelse af direktiv 80/1269/EØF, 2005/55/EF og 2005/78/EF (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 1).

3

(4)  Kommissionens forordning (EU) nr. 582/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 595/2009 med hensyn til emissioner fra tunge erhvervskøretøjer (Euro VI) og om ændring af bilag I og III til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (EUT L 167 af 25.6.2011, s. 1).

4

(5)  Rådets direktiv 80/720/EØF af 24. juni 1980 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om betjeningsplads og adgangsforhold til førerplads samt om døre og vinduer i førerhuse på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer (EFT L 194 af 28.7.1980, s. 1).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF af 17. maj 2006 om maskiner og om ændring af direktiv 95/16/EF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 24)

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/37/EF af 26. maj 2003 om typegodkendelse af landbrugs- eller skovbrugstraktorer og af deres påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel samt af systemer, komponenter og tekniske enheder til disse køretøjer og om ophævelse af direktiv 74/150/EØF (EUT L 171 af 9.7.2003, s. 1).

7

---

INDHOLDSFORTEGNELSE

| Bilagsnummer | Navn på bilag | Side |
| --- | --- | --- |
| Krav til køretøjskonstruktion og generelle typegodkendelseskrav |
| I | Anvendelse af FN/ECE-regulativer | 12 |
| II | Anerkendelse af prøvningsrapporter udstedt på grundlag af OECD-regulativer med henblik på EU-typegodkendelse | 13 |
| III | Typegodkendelsesprocedurer, herunder krav til virtuel prøvning | 14 |
| IV | Ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse | 18 |
| V | Krav vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer | 22 |
| VI | Krav til styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning) | 30 |
| VII | Krav til styrtsikre førerværn (bæltetraktorer) | 51 |
| VIII | Krav til styrtsikre førerværn (statisk prøvning) | 78 |
| IX | Krav til styrtsikre førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer) | 105 |
| X | Krav til styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer) | 182 |
| XI | Krav vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande | 214 |
| XII | Krav til passagersæder | 223 |
| XIII | Krav til førerens støjeksponering | 224 |
| XIV | Krav til førersædet | 228 |
| XV | Krav til betjeningsplads og adgangsforhold til førerplads | 265 |
| XVI | Krav til kraftudtag | 275 |
| XVII | Krav til afskærmning af transmissionselementer | 276 |
| XVIII | Krav til sikkerhedsselers forankringer | 288 |
| XIX | Krav til sikkerhedsseler | 292 |
| XX | Krav til beskyttelse af føreren mod indtrængende genstande | 293 |
| XXI | Krav til udstødningssystemer | 294 |
| XXII | Krav til instruktionsbogen | 295 |
| XXIII | Krav til betjeningsanordninger herunder sikkerhed og pålidelighed ved betjeningssystemer og anordninger til nødstop og automatisk stop | 300 |
| XXIV | Krav til beskyttelse mod andre mekaniske farer | 308 |
| XXV | Krav til afskærmninger og beskyttelsesudstyr | 310 |
| XXVI | Krav til information, advarsler og mærkninger | 311 |
| XXVII | Krav til materialer og produkter | 312 |
| XXVIII | Krav til batterier | 313 |
| XXIX | Krav til beskyttelse af føreren mod farlige stoffer | 314 |
| Krav med hensyn til tekniske tjenester |
| XXX | Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester | 315 |

Bilagsnummer

Navn på bilag

Side

Krav til køretøjskonstruktion og generelle typegodkendelseskrav

I

Anvendelse af FN/ECE-regulativer

12

II

Anerkendelse af prøvningsrapporter udstedt på grundlag af OECD-regulativer med henblik på EU-typegodkendelse

13

III

Typegodkendelsesprocedurer, herunder krav til virtuel prøvning

14

IV

Ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse

18

V

Krav vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer

22

VI

Krav til styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning)

30

VII

Krav til styrtsikre førerværn (bæltetraktorer)

51

VIII

Krav til styrtsikre førerværn (statisk prøvning)

78

IX

Krav til styrtsikre førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

105

X

Krav til styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

182

XI

Krav vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande

214

XII

Krav til passagersæder

223

XIII

Krav til førerens støjeksponering

224

XIV

Krav til førersædet

228

XV

Krav til betjeningsplads og adgangsforhold til førerplads

265

XVI

Krav til kraftudtag

275

XVII

Krav til afskærmning af transmissionselementer

276

XVIII

Krav til sikkerhedsselers forankringer

288

XIX

Krav til sikkerhedsseler

292

XX

Krav til beskyttelse af føreren mod indtrængende genstande

293

XXI

Krav til udstødningssystemer

294

XXII

Krav til instruktionsbogen

295

XXIII

Krav til betjeningsanordninger herunder sikkerhed og pålidelighed ved betjeningssystemer og anordninger til nødstop og automatisk stop

300

XXIV

Krav til beskyttelse mod andre mekaniske farer

308

XXV

Krav til afskærmninger og beskyttelsesudstyr

310

XXVI

Krav til information, advarsler og mærkninger

311

XXVII

Krav til materialer og produkter

312

XXVIII

Krav til batterier

313

XXIX

Krav til beskyttelse af føreren mod farlige stoffer

314

Krav med hensyn til tekniske tjenester

XXX

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

315

BILAG I

Anvendelse af FN/ECE-regulativer

| FN/ECE-regulativ nr. | Emne | Ændringsserie | EUT-henvisning | Anvendelse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer | Supplement 1 til ændringsserie 07 | EUT L 109 af 28.4.2011, s. 1. | T og C |
| 16 | Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger og barnefastholdelsesanordninger | Supplement 1 til ændringsserie 06 | EUT L 233 af 9.9.2011, s. 1. | T og C |
| 43 | Sikkerhedsglas | Supplement 12 til ændringsserie 00 | EUT L 230 af 31.8.2010, s. 119. | T og C |
| 60 | Førerbetjente betjeningsorganer, herunder identificering af betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer (knallerter og motorcykler) | | EUT L 95 af 31.3.2004, s. 10. | T og C |
| 79 | Styreapparat | Supplement 3 til ændringsserie 01 og korrigendum af 20. januar 2006 | EUT L 137 af 27.5.2008, s. 25. | T og C |

FN/ECE-regulativ nr.

Emne

Ændringsserie

EUT-henvisning

Anvendelse

14

Forankringer til sikkerhedsseler, Isofix-forankringssystemer og Isofix-topstropforankringer

Supplement 1 til ændringsserie 07

EUT L 109 af 28.4.2011, s. 1.

T og C

16

Sikkerhedsseler, fastholdelsesanordninger og barnefastholdelsesanordninger

Supplement 1 til ændringsserie 06

EUT L 233 af 9.9.2011, s. 1.

T og C

43

Sikkerhedsglas

Supplement 12 til ændringsserie 00

EUT L 230 af 31.8.2010, s. 119.

T og C

60

Førerbetjente betjeningsorganer, herunder identificering af betjeningsorganer, kontrolanordninger og indikatorer (knallerter og motorcykler)

EUT L 95 af 31.3.2004, s. 10.

T og C

79

Styreapparat

Supplement 3 til ændringsserie 01 og korrigendum af 20. januar 2006

EUT L 137 af 27.5.2008, s. 25.

T og C

Forklarende bemærkning:

At en komponent er medtaget på denne liste, gør det ikke obligatorisk at montere denne komponent. For visse komponenter er der dog fastlagt obligatoriske monteringskrav i andre bilag til denne forordning.

BILAG II

Anerkendelse af prøvningsrapporter udstedt på grundlag af OECD-regulativer med henblik på EU-typegodkendelse

| Prøvningsrapport på grundlag af OECD-regulativ nr. | Emne | Udgave | Anvendelse | Alternativ til EU-prøvningsrapport på grundlag af |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugstraktorer (dynamisk prøvning) | Udgave 2015-juli 2014- | T1, T4.2 og T4.3 | Bilag VI og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet) |
| 4 | Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugstraktorer (statisk prøvning) | Udgave 2015-juli 2014- | T1/C1, T4.2/C4.2 og T4.3/C4.3 | Bilag VIII og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet) |
| 5 | Officiel måling af støjen på førerplads(er) på landbrugs- og skovbrugstraktorer | Udgave 2015-juli 2014- | T og C | Bilag XIII |
| 6 | Officiel prøvning af frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer | Udgave 2015-juli 2014- | T2, T3 og T4.3 | Bilag IX og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet) |
| 7 | Officiel prøvning af bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer | Udgave 2015-juli 2014- | T2/C2, T3/C3 og T4.3/C4.3 | Bilag X og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet) |
| 8 | Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugsbæltetraktorer | Udgave 2015-juli 2014- | C1, C2, C4.2 og C4.3 | Bilag VII og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet) |
| 10 | Officiel prøvning af førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande på landbrugs- og skovbrugstraktorer | Udgave 2015-juli 2014- | T og C | Bilag XI
  Del C |

Prøvningsrapport på grundlag af OECD-regulativ nr.

Emne

Udgave

Anvendelse

Alternativ til EU-prøvningsrapport på grundlag af

3

Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugstraktorer (dynamisk prøvning)

Udgave 2015-juli 2014-

T1, T4.2 og T4.3

Bilag VI og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet)

4

Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugstraktorer (statisk prøvning)

Udgave 2015-juli 2014-

T1/C1, T4.2/C4.2 og T4.3/C4.3

Bilag VIII og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet)

5

Officiel måling af støjen på førerplads(er) på landbrugs- og skovbrugstraktorer

Udgave 2015-juli 2014-

T og C

Bilag XIII

6

Officiel prøvning af frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer

Udgave 2015-juli 2014-

T2, T3 og T4.3

Bilag IX og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet)

7

Officiel prøvning af bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer

Udgave 2015-juli 2014-

T2/C2, T3/C3 og T4.3/C4.3

Bilag X og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet)

8

Officiel prøvning af førerværn på landbrugs- og skovbrugsbæltetraktorer

Udgave 2015-juli 2014-

C1, C2, C4.2 og C4.3

Bilag VII og bilag XVIII (hvis sikkerhedsselernes forankringer er blevet prøvet)

10

Officiel prøvning af førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande på landbrugs- og skovbrugstraktorer

Udgave 2015-juli 2014-

T og C

Bilag XI

Del C

BILAG III

Typegodkendelsesprocedurer, herunder krav til virtuel prøvning

1.   Typegodkendelsesprocessen

Når den godkendende myndighed modtager en ansøgning om typegodkendelse af et køretøj, skal den:

| 1.1. | kontrollere, at alle de EU-typegodkendelsesattester og prøvningsrapporter, der er udstedt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen og som finder anvendelse på typegodkendelse af køretøjer, omfatter den pågældende køretøjstype og svarer til de fastsatte krav |
| --- | --- |

1.1.

kontrollere, at alle de EU-typegodkendelsesattester og prøvningsrapporter, der er udstedt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen og som finder anvendelse på typegodkendelse af køretøjer, omfatter den pågældende køretøjstype og svarer til de fastsatte krav

| 1.2. | ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de køretøjsspecifikationer og -data, der findes i oplysningsskemaet vedrørende køretøjet, også indgår i informationspakken og i EU-typegodkendelsesattesterne udstedt i overensstemmelse forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen |
| --- | --- |

1.2.

ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de køretøjsspecifikationer og -data, der findes i oplysningsskemaet vedrørende køretøjet, også indgår i informationspakken og i EU-typegodkendelsesattesterne udstedt i overensstemmelse forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen

| 1.3. | på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, foretage eller lade foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og dermed kontrollere, at køretøjet (køretøjerne) er konstrueret i overensstemmelse med oplysningerne i den godkendte informationspakke i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerende retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen. |
| --- | --- |

1.3.

på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, foretage eller lade foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og dermed kontrollere, at køretøjet (køretøjerne) er konstrueret i overensstemmelse med oplysningerne i den godkendte informationspakke i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerende retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen.

| 1.4. | om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af separate tekniske enheder |
| --- | --- |

1.4.

om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af separate tekniske enheder

| 1.5. | foretage eller lade foretage den nødvendige kontrol af, at der forefindes de anordninger, som er foreskrevet for de pågældende områder i bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

1.5.

foretage eller lade foretage den nødvendige kontrol af, at der forefindes de anordninger, som er foreskrevet for de pågældende områder i bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013.

2.   Kombination af tekniske specifikationer

Der skal til inspektionen indleveres tilstrækkeligt mange køretøjer til, at der kan ske passende kontrol af de forskellige kombinationer, der skal typegodkendes, efter følgende kriterier:

| 2.1. | fremdriftsenhed |
| --- | --- |

2.1.

fremdriftsenhed

| 2.2. | transmission |
| --- | --- |

2.2.

transmission

| 2.3. | drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse) |
| --- | --- |

2.3.

drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse)

| 2.4. | styrende aksler (antal og placering) |
| --- | --- |

2.4.

styrende aksler (antal og placering)

| 2.5. | bremsesystem og bremsede aksler (antal) |
| --- | --- |

2.5.

bremsesystem og bremsede aksler (antal)

| 2.6. | styrtsikkert førerværn |
| --- | --- |

2.6.

styrtsikkert førerværn

| 2.7. | beskyttelse mod farlige stoffer. |
| --- | --- |

2.7.

beskyttelse mod farlige stoffer.

3.   Særlige bestemmelser

Hvis der ikke foreligger attester eller prøvningsrapporter inden for de emner, der er omfattet af forordning (EU) nr. 167/2013 eller de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen, skal den godkendende myndighed:

| 3.1. | sørge for den prøvning og kontrol, som kræves i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen |
| --- | --- |

3.1.

sørge for den prøvning og kontrol, som kræves i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen

| 3.2. | kontrollere, at køretøjet svarer til oplysningerne i informationsmappen og opfylder de tekniske krav i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen |
| --- | --- |

3.2.

kontrollere, at køretøjet svarer til oplysningerne i informationsmappen og opfylder de tekniske krav i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen

| 3.3. | om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af komponenter og separate tekniske enheder. |
| --- | --- |

3.3.

om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af komponenter og separate tekniske enheder.

4.   Procedurer, som skal anvendes ved etapevis EU-typegodkendelse

4.1.   Generelt

| 4.1.1. | For at proceduren for etapevis EU-typegodkendelse kan fungere tilfredsstillende, er en samlet indsats af alle berørte fabrikanter nødvendig. Med dette for øje skal de typegodkendende myndigheder, inden de meddeler typegodkendelse i første eller en følgende etape, påse, at de pågældende fabrikanter har truffet passende foranstaltninger til at udlevere og udveksle dokumenter og information, således at den færdigopbyggede køretøjstype opfylder de tekniske krav i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen. Sådan information omfatter oplysninger om relevante godkendelser af systemer, komponenter og separate tekniske enheder samt om køretøjsdele, der indgår i det delvis opbyggede køretøj, men endnu ikke er godkendt. |
| --- | --- |

4.1.1.

For at proceduren for etapevis EU-typegodkendelse kan fungere tilfredsstillende, er en samlet indsats af alle berørte fabrikanter nødvendig. Med dette for øje skal de typegodkendende myndigheder, inden de meddeler typegodkendelse i første eller en følgende etape, påse, at de pågældende fabrikanter har truffet passende foranstaltninger til at udlevere og udveksle dokumenter og information, således at den færdigopbyggede køretøjstype opfylder de tekniske krav i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen. Sådan information omfatter oplysninger om relevante godkendelser af systemer, komponenter og separate tekniske enheder samt om køretøjsdele, der indgår i det delvis opbyggede køretøj, men endnu ikke er godkendt.

| 4.1.2. | I henhold til punkt 4 udstedes der EU-typegodkendelse af køretøjstypen baseret på dens aktuelle opbygningsstadie, og typegodkendelsen skal omfatte alle godkendelser, der er meddelt i tidligere etaper. |
| --- | --- |

4.1.2.

I henhold til punkt 4 udstedes der EU-typegodkendelse af køretøjstypen baseret på dens aktuelle opbygningsstadie, og typegodkendelsen skal omfatte alle godkendelser, der er meddelt i tidligere etaper.

| 4.1.3. | Den enkelte fabrikant i en etapevis EU-typegodkendelse er ansvarlig for godkendelse af de systemer, komponenter og separate tekniske enheder, som fabrikanten fremstiller eller tilføjer til det foregående opbygningsstadie, og for denne produktions overensstemmelse. Fabrikanten er ikke ansvarlig for det, der er godkendt i en tidligere etape, undtagen i de tilfælde, hvor fabrikanten foretager så omfattende ændringer på de pågældende dele, at den tidligere udstedte godkendelse bliver ugyldig. |
| --- | --- |

4.1.3.

Den enkelte fabrikant i en etapevis EU-typegodkendelse er ansvarlig for godkendelse af de systemer, komponenter og separate tekniske enheder, som fabrikanten fremstiller eller tilføjer til det foregående opbygningsstadie, og for denne produktions overensstemmelse. Fabrikanten er ikke ansvarlig for det, der er godkendt i en tidligere etape, undtagen i de tilfælde, hvor fabrikanten foretager så omfattende ændringer på de pågældende dele, at den tidligere udstedte godkendelse bliver ugyldig.

4.2.   Procedurer

Den godkendende myndighed skal:

| 4.2.1. | kontrollere, at alle de EU-typegodkendelsesattester og prøvningsrapporter, der er udstedt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen og som finder anvendelse på typegodkendelse af køretøjer, omfatter den pågældende køretøjstype på dets opbygningsstadie og svarer til de fastsatte krav |
| --- | --- |

4.2.1.

kontrollere, at alle de EU-typegodkendelsesattester og prøvningsrapporter, der er udstedt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen og som finder anvendelse på typegodkendelse af køretøjer, omfatter den pågældende køretøjstype på dets opbygningsstadie og svarer til de fastsatte krav

| 4.2.2. | sørge for, at alle data, der er relevante for køretøjets aktuelle opbygningsstadie, findes i informationsmappen |
| --- | --- |

4.2.2.

sørge for, at alle data, der er relevante for køretøjets aktuelle opbygningsstadie, findes i informationsmappen

| 4.2.3. | ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de køretøjsspecifikationer og -data, der findes i informationsmappen til køretøjet, også indgår i informationspakken og i EU-typegodkendelsesattesterne i overensstemmelse forordning (EU) nr. 167/2013 eller de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen og i tilfælde af et færdigopbygget køretøj, hvor et punkt i informationsmappen ikke findes i nogen af informationspakkerne, kontrollere, at den pågældende del eller egenskab svarer til oplysningerne i informationsmappen |
| --- | --- |

4.2.3.

ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de køretøjsspecifikationer og -data, der findes i informationsmappen til køretøjet, også indgår i informationspakken og i EU-typegodkendelsesattesterne i overensstemmelse forordning (EU) nr. 167/2013 eller de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen og i tilfælde af et færdigopbygget køretøj, hvor et punkt i informationsmappen ikke findes i nogen af informationspakkerne, kontrollere, at den pågældende del eller egenskab svarer til oplysningerne i informationsmappen

| 4.2.4. | på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, foretage eller lade foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og dermed kontrollere, at køretøjet (køretøjerne) er konstrueret i overensstemmelse med oplysningerne i den godkendte informationspakke i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerende retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen. |
| --- | --- |

4.2.4.

på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, foretage eller lade foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og dermed kontrollere, at køretøjet (køretøjerne) er konstrueret i overensstemmelse med oplysningerne i den godkendte informationspakke i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerende retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af forordningen.

| 4.2.5. | om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af separate tekniske enheder. |
| --- | --- |

4.2.5.

om nødvendigt foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af separate tekniske enheder.

4.3.   Der skal til inspektionen under punkt 4.2.4 udtages tilstrækkeligt mange køretøjer til, at der under hensyntagen til køretøjets opbygningsstadie og kriterierne i punkt 2 kan ske behørig kontrol af de forskellige kombinationer, der skal EU-typegodkendes.

5.   Betingelser, som nødvendiggør virtuel prøvning, og krav, der kan gøres til genstand for virtuel prøvning

5.1.   Mål og anvendelsesområde

I punkt 5 fastlægges passende bestemmelser vedrørende virtuelle prøvningsmetoder i henhold til artikel 27, stk. 6, i forordning (EU) nr. 167/2013. Bestemmelserne finder ikke anvendelse på artikel 27, stk. 3, andet afsnit, i nævnte forordning.

5.2.   Liste over krav, der kan gøres til genstand for virtuel prøvning

Tabel 1

Liste over krav, der kan gøres til genstand for virtuel prøvning

| Henvisning til delegeret retsakt | Bilag nr. | Krav | Begrænsninger/bemærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| RVCR | IX | Kontinuerlig eller afbrudt rulning i tilfælde af en sideværts væltende smalsporet traktor med en beskyttende ramme monteret foran førersædet | Afsnit B4 |

Henvisning til delegeret retsakt

Bilag nr.

Krav

Begrænsninger/bemærkninger

RVCR

IX

Kontinuerlig eller afbrudt rulning i tilfælde af en sideværts væltende smalsporet traktor med en beskyttende ramme monteret foran førersædet

Afsnit B4

6.   Betingelser, som nødvendiggør virtuel prøvning

6.1.   Model for virtuel prøvning

Følgende skema skal anvendes som grundstruktur for beskrivelse og gennemførelse af virtuel prøvning:

| 6.1.1. | formål |
| --- | --- |

6.1.1.

formål

| 6.1.2. | strukturmodel |
| --- | --- |

6.1.2.

strukturmodel

| 6.1.3. | grænsebetingelser |
| --- | --- |

6.1.3.

grænsebetingelser

| 6.1.4. | belastninger |
| --- | --- |

6.1.4.

belastninger

| 6.1.5. | beregning |
| --- | --- |

6.1.5.

beregning

| 6.1.6. | vurdering |
| --- | --- |

6.1.6.

vurdering

| 6.1.7. | dokumentation |
| --- | --- |

6.1.7.

dokumentation

6.2.   Grundlæggende elementer i computersimulering og -beregning

6.2.1.   Matematisk model

Fabrikanten skal levere den matematiske model. Denne skal afspejle kompleksiteten af den køretøjskonstruktion, det system eller de komponenter, der skal prøves i forhold til kravene. De samme bestemmelser finder tilsvarende anvendelse på prøvning af komponenter eller tekniske enheder uafhængigt af køretøjet.

6.2.2.   Validering af den matematiske model

Den matematiske model skal valideres i sammenligning med de faktiske prøvningsbetingelser. Der skal gennemføres en fysisk prøvning for at sammenligne resultaterne fra anvendelsen af den matematiske model med resultaterne fra en fysisk prøvning. Det skal påvises, at prøvningsresultaterne er sammenlignelige. Fabrikanten eller den tekniske tjeneste skal udarbejde en valideringsrapport og fremsende denne til den godkendende myndighed. Enhver ændring i den matematiske model eller den anvendte software, der vil kunne ugyldiggøre valideringsrapporten, skal meddeles til den godkendende myndighed, som kan kræve, at der gennemføres en ny validering. Rutediagram for valideringsprocessen findes i figur 1 i punkt 7.

6.2.3.   Dokumentation

Fabrikanten skal stille de data og hjælperedskaber til rådighed, der er anvendt til simuleringen og beregningen, og disse skal dokumenteres på passende vis.

6.2.4.   Værktøjer og hjælp

På anmodning af den tekniske tjeneste skal fabrikanten levere eller give adgang til de nødvendige værktøjer, herunder relevant software.

6.2.5.   Fabrikanten skal desuden yde behørig støtte til den tekniske tjeneste.

6.2.6.   At give adgang for og yde støtte til en teknisk tjeneste fritager ikke den tekniske tjeneste for nogen af dens forpligtelser med hensyn til dens personales kompetence, betaling af licensrettigheder og overholdelse af tavshedspligten.

7.   Valideringsproces for virtuel prøvning

Figur 1

Rutediagram for valideringsproces for virtuel prøvning

BILAG IV

Ordninger til sikring af produktionens overensstemmelse

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

| 1.1. | »kvalitetsstyringssystem«: en række elementer, som er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden gensidigt, og som anvendes af organisationer til at styre og kontrollere, hvordan kvalitetspolitikker gennemføres og kvalitetsmål opnås |
| --- | --- |

1.1.

»kvalitetsstyringssystem«: en række elementer, som er indbyrdes forbundne eller påvirker hinanden gensidigt, og som anvendes af organisationer til at styre og kontrollere, hvordan kvalitetspolitikker gennemføres og kvalitetsmål opnås

| 1.2. | »audit«: indsamling af bevismateriale, som anvendes til at evaluere, hvordan kontrolkriterierne anvendes; den bør være objektiv, upartisk og uafhængig, og auditprocessen bør være både systematisk og dokumenteret |
| --- | --- |

1.2.

»audit«: indsamling af bevismateriale, som anvendes til at evaluere, hvordan kontrolkriterierne anvendes; den bør være objektiv, upartisk og uafhængig, og auditprocessen bør være både systematisk og dokumenteret

| 1.3. | »afhjælpende foranstaltninger«: problemløsningsproces i med efterfølgende skridt, som tages for at fjerne årsagerne til den manglende overensstemmelse eller uønskede situation, og som er udformet med henblik på at forhindre gentagelse heraf |
| --- | --- |

1.3.

»afhjælpende foranstaltninger«: problemløsningsproces i med efterfølgende skridt, som tages for at fjerne årsagerne til den manglende overensstemmelse eller uønskede situation, og som er udformet med henblik på at forhindre gentagelse heraf

2.   Formål

| 2.1. | Proceduren vedrørende produktionens overensstemmelse har til formål at sikre, at hvert køretøj, hvert system, hver komponent, hver separat enhed og alt udstyr, der fremstilles, er i overensstemmelse med specifikations-, præstations- og mærkningskravene til den godkendte type. |
| --- | --- |

2.1.

Proceduren vedrørende produktionens overensstemmelse har til formål at sikre, at hvert køretøj, hvert system, hver komponent, hver separat enhed og alt udstyr, der fremstilles, er i overensstemmelse med specifikations-, præstations- og mærkningskravene til den godkendte type.

| 2.2. | Procedurerne omfatter, som uadskillelige elementer, vurdering af kvalitetsstyringssystemer, som benævnes »den indledende vurdering«, jf. punkt 3, samt verificering og produktrelateret kontrol, som benævnes »sikring af produkternes overensstemmelse«, jf. punkt4. |
| --- | --- |

2.2.

Procedurerne omfatter, som uadskillelige elementer, vurdering af kvalitetsstyringssystemer, som benævnes »den indledende vurdering«, jf. punkt 3, samt verificering og produktrelateret kontrol, som benævnes »sikring af produkternes overensstemmelse«, jf. punkt4.

3.   Indledende vurdering

| 3.1. | Inden der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed kontrollere, at fabrikanten har etableret tilfredsstillende ordninger og procedurer for effektiv kontrol, således at de køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der fremstilles, er i overensstemmelse med den godkendte type. |
| --- | --- |

3.1.

Inden der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed kontrollere, at fabrikanten har etableret tilfredsstillende ordninger og procedurer for effektiv kontrol, således at de køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der fremstilles, er i overensstemmelse med den godkendte type.

| 3.2. | De retningslinjer for kvalitetsstyring- og/eller miljøledelsessystemer, som er fastsat i standarden EN ISO 19011:2011, finder anvendelse på den indledende vurdering. |
| --- | --- |

3.2.

De retningslinjer for kvalitetsstyring- og/eller miljøledelsessystemer, som er fastsat i standarden EN ISO 19011:2011, finder anvendelse på den indledende vurdering.

| 3.3. | Opfyldelse af kravene i punkt 3.1 skal godtgøres over for den godkendende myndighed, der meddeler typegodkendelse. Den godkendende myndighed skal kunne godtage den indledende vurdering og sikringen af produkternes overensstemmelse, jf. punkt 4, idet der tages hensyn til en af de i punkt 3.3.1-3.3.3 beskrevne ordninger eller en kombination af disse ordninger eller dele deraf. |
| --- | --- |

3.3.

Opfyldelse af kravene i punkt 3.1 skal godtgøres over for den godkendende myndighed, der meddeler typegodkendelse. Den godkendende myndighed skal kunne godtage den indledende vurdering og sikringen af produkternes overensstemmelse, jf. punkt 4, idet der tages hensyn til en af de i punkt 3.3.1-3.3.3 beskrevne ordninger eller en kombination af disse ordninger eller dele deraf.

| 3.3.1. | Den indledende vurdering og/eller kontrol af sikringen af produkternes overensstemmelse udføres af den typegodkendende myndighed, der meddeler typegodkendelse, eller af et udpeget organ, der handler på den typegodkendende myndigheds vegne. |
| --- | --- |

3.3.1.

Den indledende vurdering og/eller kontrol af sikringen af produkternes overensstemmelse udføres af den typegodkendende myndighed, der meddeler typegodkendelse, eller af et udpeget organ, der handler på den typegodkendende myndigheds vegne.

| 3.3.1.1. | Ved fastlæggelse af omfanget af den indledende vurdering kan den godkendende myndighed tage hensyn til tilgængelige oplysninger vedrørende:






  3.3.1.1.1. | fabrikantens certificering, jf. punkt 3.3.3, som ikke er kvalificeret eller anerkendt i henhold til nævnte punkt |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1.

Ved fastlæggelse af omfanget af den indledende vurdering kan den godkendende myndighed tage hensyn til tilgængelige oplysninger vedrørende:

3.3.1.1.1.

fabrikantens certificering, jf. punkt 3.3.3, som ikke er kvalificeret eller anerkendt i henhold til nævnte punkt

| 3.3.1.1.2. | hvis der er tale om typegodkendelse af komponenter eller separate teknisk enheder, oplysninger om vurdering af kvalitetssikringssystemer, som køretøjsfabrikant(er) har udført hos fabrikanten af komponenten/den separate tekniske enhed i henhold til en eller flere af denne industrisektors specifikationer, som opfylder kravene i den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

hvis der er tale om typegodkendelse af komponenter eller separate teknisk enheder, oplysninger om vurdering af kvalitetssikringssystemer, som køretøjsfabrikant(er) har udført hos fabrikanten af komponenten/den separate tekniske enhed i henhold til en eller flere af denne industrisektors specifikationer, som opfylder kravene i den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008.

| 3.3.2. | Den indledende vurdering og/eller kontrol af ordninger til sikringen af produkternes overensstemmelse kan også udføres af en anden medlemsstats godkendende myndighed eller det organ, som den godkendende myndighed har udpeget dertil. |
| --- | --- |

3.3.2.

Den indledende vurdering og/eller kontrol af ordninger til sikringen af produkternes overensstemmelse kan også udføres af en anden medlemsstats godkendende myndighed eller det organ, som den godkendende myndighed har udpeget dertil.

| 3.3.2.1. | I sådanne tilfælde skal den anden medlemsstats godkendelsesmyndighed afgive en overensstemmelseserklæring med angivelse af, hvilke områder og produktionsfaciliteter af relevans for de køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, som skal typegodkendes, den har fundet tilfredsstillende. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

I sådanne tilfælde skal den anden medlemsstats godkendelsesmyndighed afgive en overensstemmelseserklæring med angivelse af, hvilke områder og produktionsfaciliteter af relevans for de køretøjer, systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, som skal typegodkendes, den har fundet tilfredsstillende.

| 3.3.2.2. | Når den godkendende myndighed i en medlemsstat modtager en anmodning fra den myndighed i en anden medlemsstat, som meddeler typegodkendelse, om en overensstemmelseserklæring, skal den straks fremsende en sådan erklæring eller meddele, at den ikke kan levere en sådan erklæring. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

Når den godkendende myndighed i en medlemsstat modtager en anmodning fra den myndighed i en anden medlemsstat, som meddeler typegodkendelse, om en overensstemmelseserklæring, skal den straks fremsende en sådan erklæring eller meddele, at den ikke kan levere en sådan erklæring.

| 3.3.2.3. | Overensstemmelseserklæringen skal mindst indeholde følgende:






  3.3.2.3.1. | koncern eller virksomhed (f.eks. XYZ automobilfabrik) |
| --- | --- | --- |

3.3.2.3.

Overensstemmelseserklæringen skal mindst indeholde følgende:

3.3.2.3.1.

koncern eller virksomhed (f.eks. XYZ automobilfabrik)

| 3.3.2.3.2. | nærmere angivelse af organisationen (f.eks. europæisk afdeling) |
| --- | --- |

3.3.2.3.2.

nærmere angivelse af organisationen (f.eks. europæisk afdeling)

| 3.3.2.3.3. | fabrik/produktionsanlæg (f.eks. motorfabrik 1 (Det Forenede Kongerige) — køretøjsfabrik 2 (Tyskland)) |
| --- | --- |

3.3.2.3.3.

fabrik/produktionsanlæg (f.eks. motorfabrik 1 (Det Forenede Kongerige) — køretøjsfabrik 2 (Tyskland))

| 3.3.2.3.4. | køretøjs-/komponentsortiment (f.eks. alle modeller i klasse T1) |
| --- | --- |

3.3.2.3.4.

køretøjs-/komponentsortiment (f.eks. alle modeller i klasse T1)

| 3.3.2.3.5. | områder, som er vurderet (f.eks. motorsamling, presning og samling af karrosseri, samling af køretøj) |
| --- | --- |

3.3.2.3.5.

områder, som er vurderet (f.eks. motorsamling, presning og samling af karrosseri, samling af køretøj)

| 3.3.2.3.6. | gennemgåede dokumenter (f.eks. virksomhedens og produktionsanlæggets kvalitetshåndbog og arbejdsprocedurer) |
| --- | --- |

3.3.2.3.6.

gennemgåede dokumenter (f.eks. virksomhedens og produktionsanlæggets kvalitetshåndbog og arbejdsprocedurer)

| 3.3.2.3.7. | tidspunkt for vurderingen (f.eks. kontrol udført fra 18.-30.5.2013) |
| --- | --- |

3.3.2.3.7.

tidspunkt for vurderingen (f.eks. kontrol udført fra 18.-30.5.2013)

| 3.3.2.3.8. | kontrolbesøg planlagt til (f.eks. oktober 2014). |
| --- | --- |

3.3.2.3.8.

kontrolbesøg planlagt til (f.eks. oktober 2014).

| 3.3.3. | Den godkendende myndighed skal også acceptere fabrikantens passende certificering efter den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008 eller en tilsvarende harmoniseret standard som opfyldende kravene i forbindelse med den indledende vurdering i punkt 3.3. Fabrikanten skal oplyse alle enkeltheder om certificeringen og forpligte sig til at underrette den godkendende myndighed om eventuelle ændringer i certificeringens gyldighed eller omfang. |
| --- | --- |

3.3.3.

Den godkendende myndighed skal også acceptere fabrikantens passende certificering efter den harmoniserede standard EN ISO 9001:2008 eller en tilsvarende harmoniseret standard som opfyldende kravene i forbindelse med den indledende vurdering i punkt 3.3. Fabrikanten skal oplyse alle enkeltheder om certificeringen og forpligte sig til at underrette den godkendende myndighed om eventuelle ændringer i certificeringens gyldighed eller omfang.

| 3.4. | Når der er tale om typegodkendelse af køretøjer, er det ikke nødvendigt at gentage de indledende vurderinger, der er foretaget som led i typegodkendelsen af køretøjets systemer, komponenter og separate tekniske enheder; der foretages kun en vurdering af de lokaliteter og aktiviteter, som relaterer til samlingen af hele køretøjet, og som førnævnte vurderinger ikke har omfattet. |
| --- | --- |

3.4.

Når der er tale om typegodkendelse af køretøjer, er det ikke nødvendigt at gentage de indledende vurderinger, der er foretaget som led i typegodkendelsen af køretøjets systemer, komponenter og separate tekniske enheder; der foretages kun en vurdering af de lokaliteter og aktiviteter, som relaterer til samlingen af hele køretøjet, og som førnævnte vurderinger ikke har omfattet.

4.   Foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse

| 4.1. | Hvert køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed, som er godkendt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen, et FN/ECE-regulativ som bilag til FN/ECE-overenskomsten af 1958 som revideret, eller på baggrund af en komplet prøvningsrapport baseret på standardiserede OECD-regulativer som anført i bilag II til nærværende forordning, skal være således fremstillet, at de opfylder kravene i dette bilag, forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af nævnte forordning, samt relevante FN/ECE-regulativ(er) og OECD-regulativ(er). |
| --- | --- |

4.1.

Hvert køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed, som er godkendt i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af forordningen, et FN/ECE-regulativ som bilag til FN/ECE-overenskomsten af 1958 som revideret, eller på baggrund af en komplet prøvningsrapport baseret på standardiserede OECD-regulativer som anført i bilag II til nærværende forordning, skal være således fremstillet, at de opfylder kravene i dette bilag, forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, som er vedtaget i medfør af nævnte forordning, samt relevante FN/ECE-regulativ(er) og OECD-regulativ(er).

| 4.2. | Inden der meddeles typegodkendelse i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, et FN/ECE-regulativ, der er knyttet som bilag til den reviderede overenskomst af 1958, eller et OECD-regulativ, skal den godkendende myndighed i medlemsstaten kontrollere, at der findes passende foranstaltninger og dokumenterede kontrolplaner, som fastlægges i samråd med fabrikanten for hver enkelt godkendelse, og som består i, at der med bestemte tidsintervaller gennemføres sådanne prøvninger og tilhørende kontroller, at overensstemmelse med den godkendte type til stadighed kontrolleres; prøvningerne kan omfatte prøvninger, som er specificeret i forordning (EU) nr. 167/2013, i FN/ECE-regulativet og i OECD-regulativet. |
| --- | --- |

4.2.

Inden der meddeles typegodkendelse i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, et FN/ECE-regulativ, der er knyttet som bilag til den reviderede overenskomst af 1958, eller et OECD-regulativ, skal den godkendende myndighed i medlemsstaten kontrollere, at der findes passende foranstaltninger og dokumenterede kontrolplaner, som fastlægges i samråd med fabrikanten for hver enkelt godkendelse, og som består i, at der med bestemte tidsintervaller gennemføres sådanne prøvninger og tilhørende kontroller, at overensstemmelse med den godkendte type til stadighed kontrolleres; prøvningerne kan omfatte prøvninger, som er specificeret i forordning (EU) nr. 167/2013, i FN/ECE-regulativet og i OECD-regulativet.

| 4.3. | Indehaveren af typegodkendelsen skal bl.a.:






  4.3.1. | sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med, at produkterne (køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder) er i overensstemmelse med den godkendte type, og at procedurerne anvendes |
| --- | --- | --- |

4.3.

Indehaveren af typegodkendelsen skal bl.a.:

4.3.1.

sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med, at produkterne (køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder) er i overensstemmelse med den godkendte type, og at procedurerne anvendes

| 4.3.2. | have adgang til det udstyr, der er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt type |
| --- | --- |

4.3.2.

have adgang til det udstyr, der er nødvendigt for at kunne kontrollere overensstemmelsen med hver godkendt type

| 4.3.3. | sørge for, at prøveresultater og kontroldata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum på op til 10 år, der fastsættes i samråd med den godkendende myndighed |
| --- | --- |

4.3.3.

sørge for, at prøveresultater og kontroldata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er tilgængelige i et tidsrum på op til 10 år, der fastsættes i samråd med den godkendende myndighed

| 4.3.4. | analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation |
| --- | --- |

4.3.4.

analysere resultaterne af alle prøvningstyper og dermed kontrollere og sikre, at produktets egenskaber er stabile inden for en industriproduktions normale variation

| 4.3.5. | sikre, at der for hver produkttype mindst gennemføres den kontrol og de prøvninger, som er foreskrevet i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, samt i det relevante FN/ECE- eller OECD-regulativ |
| --- | --- |

4.3.5.

sikre, at der for hver produkttype mindst gennemføres den kontrol og de prøvninger, som er foreskrevet i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, samt i det relevante FN/ECE- eller OECD-regulativ

| 4.3.6. | sikre, at alle stikprøveserier eller prøveemner, som tyder på manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøveudtagning og yderligere prøvninger; der skal træffes alle de nødvendige foranstaltninger for at genoprette produktionsprocessen for at sikre overensstemmelse med den godkendte type |
| --- | --- |

4.3.6.

sikre, at alle stikprøveserier eller prøveemner, som tyder på manglende overensstemmelse med den pågældende type, medfører yderligere prøveudtagning og yderligere prøvninger; der skal træffes alle de nødvendige foranstaltninger for at genoprette produktionsprocessen for at sikre overensstemmelse med den godkendte type

| 4.3.7. | hvis der er tale om typegodkendelse af et køretøj, skal de kontroller, der er omhandlet i punkt 4.3.5, mindst bestå i at kontrollere de korrekte byggespecifikationer i relation til godkendelsen og de oplysninger, der er påkrævet for overensstemmelseserklæringer. |
| --- | --- |

4.3.7.

hvis der er tale om typegodkendelse af et køretøj, skal de kontroller, der er omhandlet i punkt 4.3.5, mindst bestå i at kontrollere de korrekte byggespecifikationer i relation til godkendelsen og de oplysninger, der er påkrævet for overensstemmelseserklæringer.

| 4.4. | Hvis der er tale om trinvise, blandede eller etapevise typegodkendelser, kan den myndighed, som typegodkender hele køretøjet, anmode om specifikke oplysninger vedrørende opfyldelse af kravene til produktionens overensstemmelse som fastsat i dette bilag fra alle de myndigheder, som har typegodkendt ethvert relevant system, komponent eller separat teknisk enhed. |
| --- | --- |

4.4.

Hvis der er tale om trinvise, blandede eller etapevise typegodkendelser, kan den myndighed, som typegodkender hele køretøjet, anmode om specifikke oplysninger vedrørende opfyldelse af kravene til produktionens overensstemmelse som fastsat i dette bilag fra alle de myndigheder, som har typegodkendt ethvert relevant system, komponent eller separat teknisk enhed.

| 4.5. | Hvis den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, ikke anser de indberettede oplysninger som omhandlet i punkt 4.4 for fyldestgørende og har meddelt dette skriftligt til den pågældende fabrikant og til den myndighed, der typegodkender systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed, skal den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, anmode om supplerende audit eller kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens (fabrikanternes) anlæg af de pågældende systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, og resultaterne af denne audit eller kontrol skal straks meddeles den pågældende godkendelsesmyndighed. |
| --- | --- |

4.5.

Hvis den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, ikke anser de indberettede oplysninger som omhandlet i punkt 4.4 for fyldestgørende og har meddelt dette skriftligt til den pågældende fabrikant og til den myndighed, der typegodkender systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed, skal den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, anmode om supplerende audit eller kontrol af produktionens overensstemmelse på fabrikantens (fabrikanternes) anlæg af de pågældende systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, og resultaterne af denne audit eller kontrol skal straks meddeles den pågældende godkendelsesmyndighed.

| 4.6. | Hvis punkt 4.4 og 4.5 finder anvendelse, og den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, ikke anser den supplerende audit eller kontrol for tilfredsstillende, skal fabrikanten ved afhjælpende foranstaltninger og så hurtigt som muligt sikre, at produktionens overensstemmelse genoprettes i et omfang, som kan godtages af den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, og den myndighed, der typegodkender systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed. |
| --- | --- |

4.6.

Hvis punkt 4.4 og 4.5 finder anvendelse, og den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, ikke anser den supplerende audit eller kontrol for tilfredsstillende, skal fabrikanten ved afhjælpende foranstaltninger og så hurtigt som muligt sikre, at produktionens overensstemmelse genoprettes i et omfang, som kan godtages af den myndighed, der typegodkender hele køretøjet, og den myndighed, der typegodkender systemet, komponenten eller den separate tekniske enhed.

5.   Løbende kontrol

| 5.1. | Den myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelse, kan når som helst og ved periodiske auditer inspicere de metoder, der anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse på de enkelte produktionsanlæg. Fabrikanten skal i denne forbindelse give adgang til produktions-, inspektions- og prøveanlæg samt lagerfaciliteter og distributionsanlæg og skal fremlægge alle de nødvendige oplysninger for så vidt angår dokumentation og rapporter vedrørende kvalitetsstyringssystemet. |
| --- | --- |

5.1.

Den myndighed, der har meddelt EU-typegodkendelse, kan når som helst og ved periodiske auditer inspicere de metoder, der anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse på de enkelte produktionsanlæg. Fabrikanten skal i denne forbindelse give adgang til produktions-, inspektions- og prøveanlæg samt lagerfaciliteter og distributionsanlæg og skal fremlægge alle de nødvendige oplysninger for så vidt angår dokumentation og rapporter vedrørende kvalitetsstyringssystemet.

| 5.1.1. | Normalt vil sådanne periodiske auditer bestå i overvågning af, at de procedurer, der er fastlagt i dette bilags punkt 3 og 4 (indledende vurdering og sikring af produkternes overensstemmelse), faktisk følges til stadighed. |
| --- | --- |

5.1.1.

Normalt vil sådanne periodiske auditer bestå i overvågning af, at de procedurer, der er fastlagt i dette bilags punkt 3 og 4 (indledende vurdering og sikring af produkternes overensstemmelse), faktisk følges til stadighed.

| 5.1.1.1. | Tilsynsaktiviteter, der udføres af de tekniske tjenester (akkrediterede eller anerkendte som anført i punkt 3.3.3) skal anses for at tilfredsstille kravet i punkt 5.1.1 for så vidt angår de procedurer, der er fastlagt ved den indledende vurdering. |
| --- | --- |

5.1.1.1.

Tilsynsaktiviteter, der udføres af de tekniske tjenester (akkrediterede eller anerkendte som anført i punkt 3.3.3) skal anses for at tilfredsstille kravet i punkt 5.1.1 for så vidt angår de procedurer, der er fastlagt ved den indledende vurdering.

| 5.1.1.2. | Hyppigheden af den godkendende myndigheds efterprøvning (fraset tilsyn som omhandlet i punkt 5.1.1.1) fastsættes således, at de relevante kontroller af produktionens overensstemmelse, jf. punkt 3 og 4, efterprøves gennem et tidsrum, der er tilpasset den tillid, indehaveren af typegodkendelsen nyder hos den godkendende myndighed. |
| --- | --- |

5.1.1.2.

Hyppigheden af den godkendende myndigheds efterprøvning (fraset tilsyn som omhandlet i punkt 5.1.1.1) fastsættes således, at de relevante kontroller af produktionens overensstemmelse, jf. punkt 3 og 4, efterprøves gennem et tidsrum, der er tilpasset den tillid, indehaveren af typegodkendelsen nyder hos den godkendende myndighed.

| 5.2. | Ved hver inspektion skal rapporter om prøvninger, kontrol samt produktionsjournaler, især rapporter om de prøvninger eller den dokumenterede kontrol, som er påkrævet i henhold til punkt 4.2, være tilgængelige for inspektøren. |
| --- | --- |

5.2.

Ved hver inspektion skal rapporter om prøvninger, kontrol samt produktionsjournaler, især rapporter om de prøvninger eller den dokumenterede kontrol, som er påkrævet i henhold til punkt 4.2, være tilgængelige for inspektøren.

| 5.3. | Inspektøren kan udvælge stikprøveemner, som prøves i fabrikantens laboratorium eller i den tekniske tjenestes anlæg; i givet fald udføres der udelukkende fysiske prøvninger. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

5.3.

Inspektøren kan udvælge stikprøveemner, som prøves i fabrikantens laboratorium eller i den tekniske tjenestes anlæg; i givet fald udføres der udelukkende fysiske prøvninger. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes ud fra resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

| 5.4. | Hvis omfanget af kontrollen ikke synes at være tilfredsstillende, eller hvis det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 5.2, skal inspektøren udvælge stikprøveemner, som sendes til den tekniske tjeneste med henblik på fysisk prøvning efter kravene i punkt 4 og i forordning (EU) nr. 167/2013, de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, det relevante FN/ECE-regulativ eller OECD-regulativ. |
| --- | --- |

5.4.

Hvis omfanget af kontrollen ikke synes at være tilfredsstillende, eller hvis det synes nødvendigt at kontrollere validiteten af de prøvninger, der er udført i henhold til punkt 5.2, skal inspektøren udvælge stikprøveemner, som sendes til den tekniske tjeneste med henblik på fysisk prøvning efter kravene i punkt 4 og i forordning (EU) nr. 167/2013, de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af nævnte forordning, det relevante FN/ECE-regulativ eller OECD-regulativ.

| 5.5. | Findes der utilfredsstillende resultater ved en inspektion eller ved et efterprøvningstilsyn, skal den godkendende myndighed påse, at der træffes foranstaltninger til hurtigst muligt at genoprette produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

5.5.

Findes der utilfredsstillende resultater ved en inspektion eller ved et efterprøvningstilsyn, skal den godkendende myndighed påse, at der træffes foranstaltninger til hurtigst muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

| 5.6. | Hvis det i forordning (EU) nr. 167/2013 kræves, at der er overensstemmelse med FN/ECE-regulativer eller der gives mulighed for at anvende komplette prøvningsrapporter udstedt på grundlag af de standardiserede OECD-regulativer som alternativ til de krav, der er fastsat i de delegerede retsakter, som er vedtaget i medfør forordningen, kan fabrikanten vælge at anvende bestemmelserne i dette bilag som alternativ til kravene til produktionens overensstemmelse i de respektive FN/ECE-regulativer eller OECD-regulativer. Hvis punkt 4.5 eller 4.6 finder anvendelse, skal alle de særskilte krav til produktionens overensstemmelse i FN/ECE-regulativerne eller OECD-regulativerne imidlertid opfyldes i et omfang, der godtages af den godkendende myndighed, indtil denne myndighed fastslår, at produktionens overensstemmelse er blevet genoprettet. |
| --- | --- |

5.6.

Hvis det i forordning (EU) nr. 167/2013 kræves, at der er overensstemmelse med FN/ECE-regulativer eller der gives mulighed for at anvende komplette prøvningsrapporter udstedt på grundlag af de standardiserede OECD-regulativer som alternativ til de krav, der er fastsat i de delegerede retsakter, som er vedtaget i medfør forordningen, kan fabrikanten vælge at anvende bestemmelserne i dette bilag som alternativ til kravene til produktionens overensstemmelse i de respektive FN/ECE-regulativer eller OECD-regulativer. Hvis punkt 4.5 eller 4.6 finder anvendelse, skal alle de særskilte krav til produktionens overensstemmelse i FN/ECE-regulativerne eller OECD-regulativerne imidlertid opfyldes i et omfang, der godtages af den godkendende myndighed, indtil denne myndighed fastslår, at produktionens overensstemmelse er blevet genoprettet.

BILAG V

Krav vedrørende adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer

BILAGSFORTEGNELSE

| Bilag nr. | Bilagets titel | Side |
| --- | --- | --- |
| 1 | Adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer | 26 |
| 2 | Oplysninger, der gør det muligt at udvikle generiske diagnoseværktøjer. | 28 |

Bilag nr.

Bilagets titel

Side

1

Adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer

26

2

Oplysninger, der gør det muligt at udvikle generiske diagnoseværktøjer.

28

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved »adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer« adgang til alle OBD-informationer og reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjet, der er nødvendige i forbindelse med eftersyn, fejlfinding, service eller reparation af køretøjet.

2.   Overensstemmelse med kravene om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer i forbindelse med typegodkendelse

| 2.1. | Fabrikanten skal sikre overensstemmelse med de tekniske krav i dette bilag for så vidt angår adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

2.1.

Fabrikanten skal sikre overensstemmelse med de tekniske krav i dette bilag for så vidt angår adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

| 2.2. | Godkendelsesmyndighederne udsteder først typegodkendelse, når fabrikanten har indgivet en attest om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

2.2.

Godkendelsesmyndighederne udsteder først typegodkendelse, når fabrikanten har indgivet en attest om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

| 2.3. | Attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer tjener som dokumentation for overholdelse af kravene i kapitel XV i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.3.

Attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer tjener som dokumentation for overholdelse af kravene i kapitel XV i forordning (EU) nr. 167/2013.

| 2.4. | Attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er omhandlet i artikel 53, stk. 8, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.4.

Attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er omhandlet i artikel 53, stk. 8, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 167/2013.

3.   Adgangsgebyrer

Ud over den tidsbaserede adgang, der er omhandlet i artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013, kan fabrikanten tilbyde transaktionsbaseret adgang, hvorved der opkræves et gebyr for hver transaktion, som således ikke er baseret på det tidsrum, hvor der gives adgang til informationerne. Hvis fabrikanter tilbyder både tidsbaserede og transaktionsbaserede adgangssystemer, skal uafhængige reparatører vælge deres foretrukne adgangssystem, enten tids- eller transaktionsbaseret.

4.   Servicekomponenter, diagnoseværktøj og prøveudstyr

| 4.1. | I forbindelse med artikel 53, stk. 6, i forordning (EU) nr. 167/2013 skal fabrikanten stille følgende informationer til rådighed for interesserede parter på grundlag af individuelle ordninger, på hvilke princippet i artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse, og oplyse kontaktoplysninger på sit websted:






  4.1.1. | relevante oplysninger, der gør det muligt at udvikle udskiftningskomponenter, der er afgørende for, at egendiagnosesystemet fungerer korrekt |
| --- | --- | --- |

4.1.

I forbindelse med artikel 53, stk. 6, i forordning (EU) nr. 167/2013 skal fabrikanten stille følgende informationer til rådighed for interesserede parter på grundlag af individuelle ordninger, på hvilke princippet i artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse, og oplyse kontaktoplysninger på sit websted:

4.1.1.

relevante oplysninger, der gør det muligt at udvikle udskiftningskomponenter, der er afgørende for, at egendiagnosesystemet fungerer korrekt

| 4.1.2. | oplysninger, der muliggør udvikling af de generiske diagnoseværktøjer, der er anført i tillæg 2. |
| --- | --- |

4.1.2.

oplysninger, der muliggør udvikling af de generiske diagnoseværktøjer, der er anført i tillæg 2.

| 4.2. | Med henblik på punkt 4.1.1 må udviklingen af udskiftningskomponenter ikke begrænses af nogen af følgende forhold:






  4.2.1. | manglende relevante oplysninger |
| --- | --- | --- |

4.2.

Med henblik på punkt 4.1.1 må udviklingen af udskiftningskomponenter ikke begrænses af nogen af følgende forhold:

4.2.1.

manglende relevante oplysninger

| 4.2.2. | de tekniske krav vedrørende strategierne for fejlindikation, hvis OBD-systemets grænseværdier overskrides, eller hvis OBD-systemet ikke kan opfylde de grundlæggende OBD-overvågningskrav, der er fastsat i denne forordning |
| --- | --- |

4.2.2.

de tekniske krav vedrørende strategierne for fejlindikation, hvis OBD-systemets grænseværdier overskrides, eller hvis OBD-systemet ikke kan opfylde de grundlæggende OBD-overvågningskrav, der er fastsat i denne forordning

| 4.2.3. | særlige ændringer vedrørende håndteringen af OBD-informationer, afhængigt af om køretøjet anvender flydende eller gasformigt brændstof |
| --- | --- |

4.2.3.

særlige ændringer vedrørende håndteringen af OBD-informationer, afhængigt af om køretøjet anvender flydende eller gasformigt brændstof

| 4.2.4. | typegodkendelse af gasdrevne køretøjer, som indeholder et begrænset antal mindre mangler. |
| --- | --- |

4.2.4.

typegodkendelse af gasdrevne køretøjer, som indeholder et begrænset antal mindre mangler.

| 4.3. | Ved anvendelsen af punkt 4.1.2, når fabrikanter anvender diagnoseværktøj og prøveudstyr i overensstemmelse med ISO 22900-2:2009 vedrørende Modular Vehicle Communication Interface (MVCI) og ISO 22901-2:2011 vedrørende Open Diagnostic Data Exchange (ODX) i deres franchiserede netværk, skal uafhængige aktører have adgang til ODX-filerne via fabrikantens websted. |
| --- | --- |

4.3.

Ved anvendelsen af punkt 4.1.2, når fabrikanter anvender diagnoseværktøj og prøveudstyr i overensstemmelse med ISO 22900-2:2009 vedrørende Modular Vehicle Communication Interface (MVCI) og ISO 22901-2:2011 vedrørende Open Diagnostic Data Exchange (ODX) i deres franchiserede netværk, skal uafhængige aktører have adgang til ODX-filerne via fabrikantens websted.

5.   Etapevis typegodkendelse

| 5.1. | I tilfælde af etapevis typegodkendelse som defineret i artikel 20 i forordning (EU) nr. 167/2013 er slutfabrikanten ansvarlig for at give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer for egen/egne fremstillingsetape(r) og forbindelsen til den/de foregående etape(r). |
| --- | --- |

5.1.

I tilfælde af etapevis typegodkendelse som defineret i artikel 20 i forordning (EU) nr. 167/2013 er slutfabrikanten ansvarlig for at give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer for egen/egne fremstillingsetape(r) og forbindelsen til den/de foregående etape(r).

| 5.2. | Desuden skal slutfabrikanten på sit websted give uafhængige aktører følgende oplysninger:






  5.2.1. | webadresse på fabrikant(er), der er ansvarlige for den/de forudgående etape(r) |
| --- | --- | --- |

5.2.

Desuden skal slutfabrikanten på sit websted give uafhængige aktører følgende oplysninger:

5.2.1.

webadresse på fabrikant(er), der er ansvarlige for den/de forudgående etape(r)

| 5.2.2. | navn og adresse på alle fabrikanter, der er ansvarlige for den/de forudgående etape(r) |
| --- | --- |

5.2.2.

navn og adresse på alle fabrikanter, der er ansvarlige for den/de forudgående etape(r)

| 5.2.3. | typegodkendelsesnummer for den/de forudgående etape(r) |
| --- | --- |

5.2.3.

typegodkendelsesnummer for den/de forudgående etape(r)

| 5.2.4. | motornummer. |
| --- | --- |

5.2.4.

motornummer.

| 5.3. | Fabrikanter, som har ansvaret for en eller flere etaper i typegodkendelsen, skal via deres websted give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer om, hvilke etaper i typegodkendelsen de har ansvaret for og forbindelsen til den/de forudgående etape(r). |
| --- | --- |

5.3.

Fabrikanter, som har ansvaret for en eller flere etaper i typegodkendelsen, skal via deres websted give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer om, hvilke etaper i typegodkendelsen de har ansvaret for og forbindelsen til den/de forudgående etape(r).

| 5.4. | Den fabrikant, der har ansvaret for en eller flere etaper i typegodkendelsen, forelægger følgende oplysninger for den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape:






  5.4.1. | typeattesten vedrørende den/de etape(r), vedkommende har ansvaret for |
| --- | --- | --- |

5.4.

Den fabrikant, der har ansvaret for en eller flere etaper i typegodkendelsen, forelægger følgende oplysninger for den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape:

5.4.1.

typeattesten vedrørende den/de etape(r), vedkommende har ansvaret for

| 5.4.2. | attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, herunder tillæggene hertil |
| --- | --- |

5.4.2.

attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, herunder tillæggene hertil

| 5.4.3. | typegodkendelsesnummeret svarende til den/de etape(r), vedkommende har ansvaret for |
| --- | --- |

5.4.3.

typegodkendelsesnummeret svarende til den/de etape(r), vedkommende har ansvaret for

| 5.4.4. | de dokumenter, der er nævnt i punkt 5.4.1, 5.4.2 og 5.4.3, og som er leveret af den/de fabrikant(er), der er involveret i de foregående etaper. |
| --- | --- |

5.4.4.

de dokumenter, der er nævnt i punkt 5.4.1, 5.4.2 og 5.4.3, og som er leveret af den/de fabrikant(er), der er involveret i de foregående etaper.

| 5.5. | Hver fabrikant bemyndiger den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape, til at videregive dokumenterne til de fabrikanter, der er ansvarlige for eventuelle efterfølgende etaper og den endelige etape. |
| --- | --- |

5.5.

Hver fabrikant bemyndiger den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape, til at videregive dokumenterne til de fabrikanter, der er ansvarlige for eventuelle efterfølgende etaper og den endelige etape.

| 5.6. | Desuden skal den fabrikant, der har ansvaret for en eller flere bestemte etaper i typegodkendelsen, på et aftalemæssigt grundlag:






  5.6.1. | give den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape, adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer og grænsefladeoplysninger, svarende til den/de pågældende etaper, vedkommende har ansvaret for |
| --- | --- | --- |

5.6.

Desuden skal den fabrikant, der har ansvaret for en eller flere bestemte etaper i typegodkendelsen, på et aftalemæssigt grundlag:

5.6.1.

give den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape, adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer og grænsefladeoplysninger, svarende til den/de pågældende etaper, vedkommende har ansvaret for

| 5.6.2. | på anmodning fra den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape i typegodkendelsen, give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer og grænsefladeoplysninger, svarende til den/de pågældende etaper, han har ansvaret for. |
| --- | --- |

5.6.2.

på anmodning fra den fabrikant, der har ansvaret for den næste etape i typegodkendelsen, give adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer og grænsefladeoplysninger, svarende til den/de pågældende etaper, han har ansvaret for.

| 5.7. | En fabrikant, herunder slutfabrikanten, kan kun opkræve et gebyr i henhold til artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 for den/de enkelte etape(r), som vedkommende har ansvaret for. |
| --- | --- |

5.7.

En fabrikant, herunder slutfabrikanten, kan kun opkræve et gebyr i henhold til artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 for den/de enkelte etape(r), som vedkommende har ansvaret for.

| 5.8. | Fabrikanten, herunder en slutfabrikant, må ikke opkræve gebyrer for levering af oplysninger vedr. webstedets adresse eller kontaktoplysninger for nogen anden fabrikant. |
| --- | --- |

5.8.

Fabrikanten, herunder en slutfabrikant, må ikke opkræve gebyrer for levering af oplysninger vedr. webstedets adresse eller kontaktoplysninger for nogen anden fabrikant.

6.   Fabrikanter af små mængder af køretøjer

| 6.1. | Fabrikanterne skal give adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer på en lettilgængelig og hurtig måde og på en måde, som ikke er diskriminerende i forhold til den adgang, som de autoriserede forhandlere og reparatører har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 13, i forordning (EU) nr. 167/2013, hvis deres årlige produktionsmængde på verdensplan af en type køretøj, der er omfattet af nævnte forordning, er mindre end:






  a) | for klasse T: 200 køretøjer |
| --- | --- | --- |

6.1.

Fabrikanterne skal give adgang til reparations- og vedligeholdelsesinformationer om køretøjer på en lettilgængelig og hurtig måde og på en måde, som ikke er diskriminerende i forhold til den adgang, som de autoriserede forhandlere og reparatører har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 13, i forordning (EU) nr. 167/2013, hvis deres årlige produktionsmængde på verdensplan af en type køretøj, der er omfattet af nævnte forordning, er mindre end:

a)

for klasse T: 200 køretøjer

| b) | for klasse C: 80 køretøjer |
| --- | --- |

b)

for klasse C: 80 køretøjer

| c) | for klasse R: 400 køretøjer |
| --- | --- |

c)

for klasse R: 400 køretøjer

| d) | for klasse S: 200 køretøjer. |
| --- | --- |

d)

for klasse S: 200 køretøjer.

For en type system, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af nævnte forordning, er det relevante antal i denne forbindelse 250 enheder.

| 6.2. | De køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er omfattet af punkt 1, skal anføres på fabrikantens websted for reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

6.2.

De køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er omfattet af punkt 1, skal anføres på fabrikantens websted for reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

| 6.3. | Den godkendende myndighed underretter Kommissionen om hver enkelt typegodkendelse, der udstedes for fabrikanter af små mængder. |
| --- | --- |

6.3.

Den godkendende myndighed underretter Kommissionen om hver enkelt typegodkendelse, der udstedes for fabrikanter af små mængder.

7.   Overholdelse af forpligtelser vedrørende adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer

| 7.1. | En godkendende myndighed kan til enhver tid på eget initiativ, på grundlag af en klage eller på grundlag af en vurdering foretaget af en teknisk tjeneste kontrollere, om en bestemt fabrikant opfylder sine forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013, denne forordning og kravene i attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

7.1.

En godkendende myndighed kan til enhver tid på eget initiativ, på grundlag af en klage eller på grundlag af en vurdering foretaget af en teknisk tjeneste kontrollere, om en bestemt fabrikant opfylder sine forpligtelser i henhold til forordning (EU) nr. 167/2013, denne forordning og kravene i attesten om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

| 7.2. | Hvis en godkendelsesmyndighed konstaterer, at fabrikanten ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, skal den myndighed, der har udstedt den relevante typegodkendelse, træffe passende foranstaltninger for at afhjælpe situationen. |
| --- | --- |

7.2.

Hvis en godkendelsesmyndighed konstaterer, at fabrikanten ikke har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, skal den myndighed, der har udstedt den relevante typegodkendelse, træffe passende foranstaltninger for at afhjælpe situationen.

| 7.3. | Disse foranstaltninger kan omfatte inddragelse eller suspension af typegodkendelsen, bøder eller andre foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

7.3.

Disse foranstaltninger kan omfatte inddragelse eller suspension af typegodkendelsen, bøder eller andre foranstaltninger, der vedtages i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 167/2013.

| 7.4. | Hvis en uafhængig aktør eller en brancheorganisation, som repræsenterer uafhængige aktører, indgiver en klage til den godkendende myndighed, skal denne myndighed kontrollere, at fabrikanten overholder sine forpligtelser med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

7.4.

Hvis en uafhængig aktør eller en brancheorganisation, som repræsenterer uafhængige aktører, indgiver en klage til den godkendende myndighed, skal denne myndighed kontrollere, at fabrikanten overholder sine forpligtelser med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

| 7.5. | Den godkendende myndighed kan ved gennemførelsen af denne kontrol anmode den tekniske tjeneste eller enhver anden uafhængig ekspert om at undersøge, om disse forpligtelser er opfyldt. |
| --- | --- |

7.5.

Den godkendende myndighed kan ved gennemførelsen af denne kontrol anmode den tekniske tjeneste eller enhver anden uafhængig ekspert om at undersøge, om disse forpligtelser er opfyldt.

| 7.6. | Hvis køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer ikke er tilgængelige, når ansøgningen om typegodkendelse indgives, skal fabrikanten fremlægge disse informationer inden for seks måneder efter typegodkendelsen. |
| --- | --- |

7.6.

Hvis køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer ikke er tilgængelige, når ansøgningen om typegodkendelse indgives, skal fabrikanten fremlægge disse informationer inden for seks måneder efter typegodkendelsen.

| 7.7. | Hvis køretøjet bringes i omsætning mere end seks måneder efter typegodkendelsen, indgives oplysningerne på den dato, det bringes i omsætning. |
| --- | --- |

7.7.

Hvis køretøjet bringes i omsætning mere end seks måneder efter typegodkendelsen, indgives oplysningerne på den dato, det bringes i omsætning.

| 7.8. | Den godkendende myndighed kan på grundlag af en udfyldt attest om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer antage, at fabrikanten har etableret tilfredsstillende ordninger og procedurer med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, forudsat at der ikke er indgivet nogen klager, og at fabrikanten fremlægger denne attest inden for den periode, der er omhandlet i punkt 7.7. |
| --- | --- |

7.8.

Den godkendende myndighed kan på grundlag af en udfyldt attest om adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer antage, at fabrikanten har etableret tilfredsstillende ordninger og procedurer med hensyn til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, forudsat at der ikke er indgivet nogen klager, og at fabrikanten fremlægger denne attest inden for den periode, der er omhandlet i punkt 7.7.

| 7.9. | Hvis attesten ikke indgives inden for denne periode, skal den godkendende myndighed træffe passende foranstaltninger til sikring af overensstemmelse. |
| --- | --- |

7.9.

Hvis attesten ikke indgives inden for denne periode, skal den godkendende myndighed træffe passende foranstaltninger til sikring af overensstemmelse.

8.   Oplysningskrav i forbindelse med uafhængige aktørers adgang til ikke-sikrede områder

| 8.1. | For adgang til andre OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer end dem, der vedrører køretøjets sikre områder, skal de oplysninger, som uafhængige aktører skal angive for at anvende fabrikantens websted, kun omfatte de oplysninger, der er nødvendige for at bekræfte, hvorledes betalingen for oplysningerne skal finde sted. |
| --- | --- |

8.1.

For adgang til andre OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer end dem, der vedrører køretøjets sikre områder, skal de oplysninger, som uafhængige aktører skal angive for at anvende fabrikantens websted, kun omfatte de oplysninger, der er nødvendige for at bekræfte, hvorledes betalingen for oplysningerne skal finde sted.

9.   Oplysningskrav i forbindelse med uafhængige aktørers adgang til sikre områder

| 9.1. | For adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der vedrører køretøjets sikre områder, skal de uafhængige aktører godkendes og autoriseres til dette formål på grundlag af dokumentation, der viser, at vedkommende udøver en lovlig erhvervsaktivitet og ikke har været straffet for nogen relevant kriminel aktivitet. |
| --- | --- |

9.1.

For adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der vedrører køretøjets sikre områder, skal de uafhængige aktører godkendes og autoriseres til dette formål på grundlag af dokumentation, der viser, at vedkommende udøver en lovlig erhvervsaktivitet og ikke har været straffet for nogen relevant kriminel aktivitet.

| 9.2. | Adgangen til køretøjets sikkerhedselementer, der anvendes af autoriserede forhandlere og værksteder, skal stilles til rådighed for uafhængige aktører under beskyttelse af sikkerhedsteknologi vedrørende dataudveksling, så fortrolighed, integritet og beskyttelse mod gengivelse sikres. |
| --- | --- |

9.2.

Adgangen til køretøjets sikkerhedselementer, der anvendes af autoriserede forhandlere og værksteder, skal stilles til rådighed for uafhængige aktører under beskyttelse af sikkerhedsteknologi vedrørende dataudveksling, så fortrolighed, integritet og beskyttelse mod gengivelse sikres.

| 9.3. | Forummet om adgang til køretøjsinformationer, jf. artikel 56 i forordning (EU) nr. 167/2013, fastlægger parametrene for opfyldelse af disse krav. |
| --- | --- |

9.3.

Forummet om adgang til køretøjsinformationer, jf. artikel 56 i forordning (EU) nr. 167/2013, fastlægger parametrene for opfyldelse af disse krav.

| 9.4. | For informationer vedrørende adgang til køretøjets sikre områder skal den uafhængige aktør fremlægge en attest i overensstemmelse med ISO 20828:2006 for at identificere sig selv og det foretagende, vedkommende tilhører. Fabrikanter skal svare med deres egen attest i overensstemmelse med ISO 20828:2006 med henblik på at bekræfte over den uafhængige aktør, at denne har adgang til et lovligt websted tilhørende den ønskede fabrikant. Begge parter skal føre et register over transaktioner med angivelse af de køretøjer og de ændringer, der er foretaget heraf i henhold til denne bestemmelse. |
| --- | --- |

9.4.

For informationer vedrørende adgang til køretøjets sikre områder skal den uafhængige aktør fremlægge en attest i overensstemmelse med ISO 20828:2006 for at identificere sig selv og det foretagende, vedkommende tilhører. Fabrikanter skal svare med deres egen attest i overensstemmelse med ISO 20828:2006 med henblik på at bekræfte over den uafhængige aktør, at denne har adgang til et lovligt websted tilhørende den ønskede fabrikant. Begge parter skal føre et register over transaktioner med angivelse af de køretøjer og de ændringer, der er foretaget heraf i henhold til denne bestemmelse.

Tillæg 1

Adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer

1.   Indledning

| 1.1. | I dette tillæg fastsættes de tekniske krav til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer. |
| --- | --- |

1.1.

I dette tillæg fastsættes de tekniske krav til adgang til OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer.

2.   Krav

| 2.1. | Fabrikanten skal udelukkende fremlægge reparations- og vedligeholdelsesinformationer i åbne tekst- og grafikformater, som kan læses og skrives ud ved hjælp af almindelige software-plug-ins, der er frit tilgængelige og nemme at installere, og som fungerer med almindelige styresystemer. |
| --- | --- |

2.1.

Fabrikanten skal udelukkende fremlægge reparations- og vedligeholdelsesinformationer i åbne tekst- og grafikformater, som kan læses og skrives ud ved hjælp af almindelige software-plug-ins, der er frit tilgængelige og nemme at installere, og som fungerer med almindelige styresystemer.

| 2.1.1. | Køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der er tilgængelige via websteder, skal følge den fælles standard, der henvises til i artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.1.1.

Køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der er tilgængelige via websteder, skal følge den fælles standard, der henvises til i artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 167/2013.

| 2.1.2. | Nøgleord i metadata skal om muligt være i overensstemmelse med ISO 15031-2:2010. Sådanne informationer skal altid være tilgængelige, når der ses bort fra den nødvendige vedligeholdelse af webstedet. |
| --- | --- |

2.1.2.

Nøgleord i metadata skal om muligt være i overensstemmelse med ISO 15031-2:2010. Sådanne informationer skal altid være tilgængelige, når der ses bort fra den nødvendige vedligeholdelse af webstedet.

| 2.1.3. | Personer, der ønsker at kopiere eller offentliggøre informationerne, skal gøre dette efter aftale med den pågældende fabrikant. |
| --- | --- |

2.1.3.

Personer, der ønsker at kopiere eller offentliggøre informationerne, skal gøre dette efter aftale med den pågældende fabrikant.

| 2.1.4. | Der skal ligeledes være adgang til oplysninger om undervisningsmateriale, hvilket dog kan stilles til rådighed gennem andre medier end websteder. |
| --- | --- |

2.1.4.

Der skal ligeledes være adgang til oplysninger om undervisningsmateriale, hvilket dog kan stilles til rådighed gennem andre medier end websteder.

| 2.2. | Informationer om alle de dele af køretøjet — således som det er identificeret ved køretøjets model- og serienummer eller VIN-nummer og eventuelle supplerende kriterier, f.eks. akselafstand, motorydelse, finish eller ekstraudstyr — som er monteret af køretøjsfabrikanten, og som kan udskiftes med reservedele, som køretøjsfabrikanten tilbyder sine autoriserede reparatører eller forhandlere eller tredjepart ved henvisning til nummeret på en original udstyrsdel, skal stilles til rådighed i en database, som uafhængige aktører har let adgang til. |
| --- | --- |

2.2.

Informationer om alle de dele af køretøjet — således som det er identificeret ved køretøjets model- og serienummer eller VIN-nummer og eventuelle supplerende kriterier, f.eks. akselafstand, motorydelse, finish eller ekstraudstyr — som er monteret af køretøjsfabrikanten, og som kan udskiftes med reservedele, som køretøjsfabrikanten tilbyder sine autoriserede reparatører eller forhandlere eller tredjepart ved henvisning til nummeret på en original udstyrsdel, skal stilles til rådighed i en database, som uafhængige aktører har let adgang til.

| 2.3. | Denne database eller alternativt det tilgængelige format skal omfatte VIN, numre og navne på de originale udstyrsdele, gyldighedsdata (gyldig fra- og gyldig til-datoer), monteringsdata og strukturegenskaber, hvor det er relevant. |
| --- | --- |

2.3.

Denne database eller alternativt det tilgængelige format skal omfatte VIN, numre og navne på de originale udstyrsdele, gyldighedsdata (gyldig fra- og gyldig til-datoer), monteringsdata og strukturegenskaber, hvor det er relevant.

| 2.4. | De informationer, der er tilgængelige i denne database eller i et andet format, skal jævnligt opdateres. Opdateringerne skal bl.a. omfatte alle modifikationer af enkeltkøretøjer efter produktionen, hvis autoriserede forhandlere har adgang til sådanne oplysninger. |
| --- | --- |

2.4.

De informationer, der er tilgængelige i denne database eller i et andet format, skal jævnligt opdateres. Opdateringerne skal bl.a. omfatte alle modifikationer af enkeltkøretøjer efter produktionen, hvis autoriserede forhandlere har adgang til sådanne oplysninger.

| 2.5. | Ved omprogrammering af styreenheder f.eks. med henblik på rekalibrering efter reparation eller indlæsning af software i en udskiftnings-ECU eller omkodning eller reinitialisering af udskiftningsdele eller -komponenter, skal det være muligt at anvende frit tilgængeligt hardware. |
| --- | --- |

2.5.

Ved omprogrammering af styreenheder f.eks. med henblik på rekalibrering efter reparation eller indlæsning af software i en udskiftnings-ECU eller omkodning eller reinitialisering af udskiftningsdele eller -komponenter, skal det være muligt at anvende frit tilgængeligt hardware.

| 2.5.1. | Omprogrammering skal ske i overensstemmelse med ISO 22900-2, SAE J2534 eller TMC RP1210 senest 1.1.2018
  denne dato fastsættes til 1.1.2020






  — | for fabrikanter af køretøjer af klasse R og S |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

Omprogrammering skal ske i overensstemmelse med ISO 22900-2, SAE J2534 eller TMC RP1210 senest 1.1.2018

denne dato fastsættes til 1.1.2020

—

for fabrikanter af køretøjer af klasse R og S

| — | for fabrikanter af køretøjer af klasse T og C, hvis produktion er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 6.1 i dette bilag |
| --- | --- |

—

for fabrikanter af køretøjer af klasse T og C, hvis produktion er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 6.1 i dette bilag

| — | for fabrikanter af systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, hvis produktion er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 6.1 i dette bilag. |
| --- | --- |

—

for fabrikanter af systemer, komponenter eller separate tekniske enheder, hvis produktion er lavere end de grænser, der er fastsat i punkt 6.1 i dette bilag.

| 2.5.2. | Der kan også anvendes grænseflader baseret på ethernet, serielt kabel eller lokalnetværk (LAN) og alternative medier, f.eks. compact disc (cd), digital versatile disc (dvd) eller en solid state-lagringsanordning til infotainmentsystemer (f.eks. navigationssystemer, telefon) på betingelse af, at der ikke kræves proprietært kommunikationssoftware (herunder drivere eller plug-ins) eller hardware. Med henblik på validering af kompatibiliteten mellem den fabrikantspecifikke applikation og køretøjskommunikationsbrugerflader (vehicle communication interfaces (VCI)), som er i overensstemmelse med ISO 22900-2, SAE J2534 eller TMC RP1210, skal fabrikanten tilbyde enten en validering af uafhængigt udviklede VCI'er eller de oplysninger — samt udlån af evt. særligt hardware — der kræves, for at en VCI-fabrikant selv kan foretage en sådan validering. Betingelserne i artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse på gebyrer for en sådan validering eller oplysninger plus hardware. |
| --- | --- |

2.5.2.

Der kan også anvendes grænseflader baseret på ethernet, serielt kabel eller lokalnetværk (LAN) og alternative medier, f.eks. compact disc (cd), digital versatile disc (dvd) eller en solid state-lagringsanordning til infotainmentsystemer (f.eks. navigationssystemer, telefon) på betingelse af, at der ikke kræves proprietært kommunikationssoftware (herunder drivere eller plug-ins) eller hardware. Med henblik på validering af kompatibiliteten mellem den fabrikantspecifikke applikation og køretøjskommunikationsbrugerflader (vehicle communication interfaces (VCI)), som er i overensstemmelse med ISO 22900-2, SAE J2534 eller TMC RP1210, skal fabrikanten tilbyde enten en validering af uafhængigt udviklede VCI'er eller de oplysninger — samt udlån af evt. særligt hardware — der kræves, for at en VCI-fabrikant selv kan foretage en sådan validering. Betingelserne i artikel 55 i forordning (EU) nr. 167/2013 finder anvendelse på gebyrer for en sådan validering eller oplysninger plus hardware.

| 2.5.3. | Indtil en køretøjsfabrikant har gennemført disse standarder, skal han give adgang til proprietære oplysninger (f.eks. protokoloplysninger, behandlingsmetode, identitetskodning) om, hvordan en kontrolenhed omprogrammeres. |
| --- | --- |

2.5.3.

Indtil en køretøjsfabrikant har gennemført disse standarder, skal han give adgang til proprietære oplysninger (f.eks. protokoloplysninger, behandlingsmetode, identitetskodning) om, hvordan en kontrolenhed omprogrammeres.

| 2.5.4. | For at sikre, at kommunikationssystemer i køretøjet og kommunikationen mellem ECU'er og diagnostiske værktøjer fungerer, gælder følgende standarder: SAE J 1939, ISO 11783, ISO 14229 eller ISO 27145. ISO 27145 skal anvendes i kombination med enten ISO 15765-4 eller ISO 13400. |
| --- | --- |

2.5.4.

For at sikre, at kommunikationssystemer i køretøjet og kommunikationen mellem ECU'er og diagnostiske værktøjer fungerer, gælder følgende standarder: SAE J 1939, ISO 11783, ISO 14229 eller ISO 27145. ISO 27145 skal anvendes i kombination med enten ISO 15765-4 eller ISO 13400.

| 2.5.5. | Når en fabrikant anbefaler en kombination af en type traktor med et køretøj i klasse R eller S eller omvendt, skal han give uafhængige aktører adgang til de af køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der vedrører begge køretøjers sammenkoblingsfunktionalitet. Disse oplysninger kan også gives på et websted, der er etableret af flere fabrikanter i fællesskab, eller af et konsortium af fabrikanter, hvis webstedet er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning, jf. betragtning 23 i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.5.5.

Når en fabrikant anbefaler en kombination af en type traktor med et køretøj i klasse R eller S eller omvendt, skal han give uafhængige aktører adgang til de af køretøjets OBD-informationer samt reparations- og vedligeholdelsesinformationer, der vedrører begge køretøjers sammenkoblingsfunktionalitet. Disse oplysninger kan også gives på et websted, der er etableret af flere fabrikanter i fællesskab, eller af et konsortium af fabrikanter, hvis webstedet er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning, jf. betragtning 23 i forordning (EU) nr. 167/2013.

| 2.6. | Typegodkendelsesnumre for hver model skal anføres på fabrikanternes websteder for reparationsinformationer. |
| --- | --- |

2.6.

Typegodkendelsesnumre for hver model skal anføres på fabrikanternes websteder for reparationsinformationer.

| 2.7. | Fabrikanterne skal fastsætte rimelige og forholdsmæssige gebyrer for adgang til deres websteder for reparations- og vedligeholdelsesinformationer på time-, dags-, måneds- og årsbasis samt for hver transaktion, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

2.7.

Fabrikanterne skal fastsætte rimelige og forholdsmæssige gebyrer for adgang til deres websteder for reparations- og vedligeholdelsesinformationer på time-, dags-, måneds- og årsbasis samt for hver transaktion, hvis det er relevant.

Tillæg 2

Oplysninger, der gør det muligt at udvikle generiske diagnoseværktøjer

1.   Oplysninger, der er nødvendige med henblik på fremstilling af diagnoseværktøj

For at gøre det muligt at udvikle generiske diagnoseværktøjer til multimærke-reparatører skal køretøjsfabrikanter stille de i punkt 1.1, 1.2 og 1.3 anførte oplysninger til rådighed på deres websteder med reparationsinformationer. Disse oplysninger skal omfatte alle diagnoseværktøjsfunktioner og alle links til reparationsinformationer og fejlfindingsinstrukser. Der kan eventuelt pålægges et passende gebyr for at få adgang til disse oplysninger.

1.1.   Oplysninger om kommunikationsprotokol

Nedenstående oplysninger skal leveres og systematiseres efter køretøjets mærke, model og variant eller andre egnede definitioner som f.eks. VIN eller identifikation af køretøj eller system:

| a) | ethvert yderligere protokolinformationssystem, som er nødvendigt for at give mulighed for fuldstændig diagnosestilling som supplement til standarderne i punkt 4.7.3 i bilag 9B til FN/ECE-regulativ nr. 49, herunder supplerende hardware- eller softwareprotokolinformation, parameteridentifikation, overførselsfunktioner, »keep alive«-krav eller fejlbetingelser |
| --- | --- |

a)

ethvert yderligere protokolinformationssystem, som er nødvendigt for at give mulighed for fuldstændig diagnosestilling som supplement til standarderne i punkt 4.7.3 i bilag 9B til FN/ECE-regulativ nr. 49, herunder supplerende hardware- eller softwareprotokolinformation, parameteridentifikation, overførselsfunktioner, »keep alive«-krav eller fejlbetingelser

| b) | detaljerede oplysninger om, hvorledes de fejlkoder, der ikke er i overensstemmelse med standarderne i punkt 4.7.3 i bilag 9B til FN/ECE-regulativ nr. 49, opnås og fortolkes |
| --- | --- |

b)

detaljerede oplysninger om, hvorledes de fejlkoder, der ikke er i overensstemmelse med standarderne i punkt 4.7.3 i bilag 9B til FN/ECE-regulativ nr. 49, opnås og fortolkes

| c) | en liste over alle tilgængelige live data-parametre inklusive kalibrerings- og adgangsoplysninger |
| --- | --- |

c)

en liste over alle tilgængelige live data-parametre inklusive kalibrerings- og adgangsoplysninger

| d) | en liste over alle tilgængelige funktionsprøvninger inklusive aktivering af anordning eller kontrol samt midler til anvendelse heraf |
| --- | --- |

d)

en liste over alle tilgængelige funktionsprøvninger inklusive aktivering af anordning eller kontrol samt midler til anvendelse heraf

| e) | detaljerede oplysninger om, hvorledes man opnår alle komponenter og statusinformation, tidsstempler, indkommende selvtestfejlkoder og fryserammer |
| --- | --- |

e)

detaljerede oplysninger om, hvorledes man opnår alle komponenter og statusinformation, tidsstempler, indkommende selvtestfejlkoder og fryserammer

| f) | nulstilling af parametre for tilpasset læring (adaptive learning), variantkodning og opsætning af udskiftningskomponenter samt kundepræferencer |
| --- | --- |

f)

nulstilling af parametre for tilpasset læring (adaptive learning), variantkodning og opsætning af udskiftningskomponenter samt kundepræferencer

| g) | ECU-identifikation og variantkodning |
| --- | --- |

g)

ECU-identifikation og variantkodning

| h) | detaljerede oplysninger om nulstilling af serviceindikator |
| --- | --- |

h)

detaljerede oplysninger om nulstilling af serviceindikator

| i) | placering af diagnosekonnektor og detaljerede konnektoroplysninger |
| --- | --- |

i)

placering af diagnosekonnektor og detaljerede konnektoroplysninger

| j) | motorkodeidentifikation. |
| --- | --- |

j)

motorkodeidentifikation.

1.2.   Prøvning og diagnose af OBD-overvågede komponenter

Der kræves følgende oplysninger:

| a) | en beskrivelse af prøvningerne til bekræftelse af funktionsdygtigheden på komponent- eller kabelniveau |
| --- | --- |

a)

en beskrivelse af prøvningerne til bekræftelse af funktionsdygtigheden på komponent- eller kabelniveau

| b) | prøvningsprocedure inklusive prøvningsparametre og komponentoplysninger |
| --- | --- |

b)

prøvningsprocedure inklusive prøvningsparametre og komponentoplysninger

| c) | tilslutningsdetajler inklusive minimums- og maksimums-output og minimums- og maksimums–indput samt køre- og belastningsværdier |
| --- | --- |

c)

tilslutningsdetajler inklusive minimums- og maksimums-output og minimums- og maksimums–indput samt køre- og belastningsværdier

| d) | værdier, der forventes under bestemte køreforhold, herunder tomgang |
| --- | --- |

d)

værdier, der forventes under bestemte køreforhold, herunder tomgang

| e) | elektriske værdier for komponenten i statisk og dynamisk tilstand |
| --- | --- |

e)

elektriske værdier for komponenten i statisk og dynamisk tilstand

| f) | svigtværdier for hvert af ovenstående tilfælde |
| --- | --- |

f)

svigtværdier for hvert af ovenstående tilfælde

| g) | svigtdiagnosesekvenser inklusive fejltræer og styret fejludbedring (guided diagnostic elimination). |
| --- | --- |

g)

svigtdiagnosesekvenser inklusive fejltræer og styret fejludbedring (guided diagnostic elimination).

1.3.   Nødvendige data med henblik på reparation

Der kræves følgende oplysninger:

| a) | ECU- og komponentinitialisering (ved montering af udskiftningskomponenter) |
| --- | --- |

a)

ECU- og komponentinitialisering (ved montering af udskiftningskomponenter)

| b) | initialisering af nye elektroniske styringsenheder eller elektroniske udskiftningsstyringsenheder, eventuelt ved anvendelse af »pass-through« (re)programmeringsteknikker. |
| --- | --- |

b)

initialisering af nye elektroniske styringsenheder eller elektroniske udskiftningsstyringsenheder, eventuelt ved anvendelse af »pass-through« (re)programmeringsteknikker.

BILAG VI

Krav til styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning)

A.   ALMINDELIG BESTEMMELSE

| 1. | De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning), er fastsat i punkt B. |
| --- | --- |

1.

De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (dynamisk prøvning), er fastsat i punkt B.

B.   KRAV TIL STYRTSIKRE FØRERVÆRN (DYNAMISK PRØVNING) (1)

1.   Definitioner

1.1.   [Ikke relevant]

1.2.   Styrtsikkert førerværn (ROPS)

Ved styrtsikkert førerværn (styrtsikkert førerhus eller styrtbøjle), herefter benævnt »førerværn«, forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller formindske faren for føreren, hvis traktoren vælter under normalt brug.

Det styrtsikre førerværn er karakteriseret ved, at det skaber et frirum, der er stort nok til at beskytte føreren, når denne sidder enten inden for det af førerværnet afgrænsede rum eller inden for et rum, der afgrænses af en række rette linjer fra førerværnets yderkanter til enhver del af traktoren, som kan komme i berøring med et fladt underlag, og som er i stand til at bære traktoren i denne position, hvis traktoren triller rundt.

1.3.   Sporvidde

1.3.1.   Indledende definition: hjulets midterplan

Hjulets midterplan befinder sig lige langt fra de to planer for fælgenes omkreds på deres ydersider.

1.3.2.   Definition af sporvidde

Det lodrette plan gennem hjulaksen skærer dets midterplan langs en ret linje, der på et punkt støder mod underlaget. Hvis A og B er de to punkter, der på denne måde er bestemt for hjulene på samme traktoraksel, er sporvidden afstanden mellem punkt A og B. Sporvidden kan således bestemmes for både for- og baghjul. Hvis der er tale om tvillingehjul, er sporvidden afstanden mellem to planer, der udgør hjulparrenes midterplan.

For bæltetraktorer er sporvidden afstanden mellem bælternes midterplan.

1.3.3.   Tillægsdefinition: traktorens midterplan

Man anvender yderpunkterne for punkt A og B på traktorens bagaksel, hvilket giver den størst mulige værdi for sporvidden. Det lodrette plan vinkelret på linjen AB i dennes midterpunkt er traktorens midterplan.

1.4.   Akselafstand

Afstanden mellem de lodrette planer, der går gennem de to AB-linjer som defineret ovenfor, det ene ved forhjulene og det andet ved baghjulene.

1.5.   Bestemmelse af sædets indekspunkt; sædets placering og indstilling ved prøvning

1.5.1.   Sædet indekspunkt (SIP) (2)

Sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353:1995

1.5.2.   Sædets placering og indstilling ved prøvning

| 1.5.2.1. | Hvis ryglænets og sædeskålens hældning kan indstilles, skal de indstilles således, at sædets indekspunkt befinder sig i dets bageste og højeste position. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Hvis ryglænets og sædeskålens hældning kan indstilles, skal de indstilles således, at sædets indekspunkt befinder sig i dets bageste og højeste position.

| 1.5.2.2. | Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, med mindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, med mindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger.

| 1.5.2.3. | Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm.

1.6.   Frirum

1.6.1.   Referenceplan

Frirummet er illustreret i figur 3.8-3.10 og tabel 3.3. Det er defineret i forhold til referenceplanet og sædets indekspunkt (SIP). Referenceplanet er et vertikalt plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets centrum. Normalt falder referenceplanet sammen med traktorens midterplan i længderetningen. Referenceplanet forudsættes at bevæge sig vandret med sædet og rattet under belastning, men at forblive vinkelret på traktoren eller på førerværnets gulvplan. Frirummet defineres på grundlag af punkt 1.6.2 og 1.6.3.

1.6.2.   Bestemmelse af frirummet for traktorer med et ikke-vendbart sæde

Frirummet i traktorer med et ikke-vendbart sæde defineres i punkt 1.6.2.1 til 1.6.2.10 nedenfor og er afgrænset af følgende planer, idet traktoren befinder sig på et plant underlag, og sædet, hvis det kan indstilles, er indstillet til bageste, øverste position (2), og rattet, hvis det kan indstilles, er indstillet til midterpositionen for kørsel i siddende stilling:

| 1.6.2.1. | et vandret plan A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm over sædets indekspunkt (SIP) med linjen B1B2 placeret (ah – 10) mm bag SIP |
| --- | --- |

1.6.2.1.

et vandret plan A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm over sædets indekspunkt (SIP) med linjen B1B2 placeret (ah – 10) mm bag SIP

| 1.6.2.2. | et skråt plan G1 G2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og både omfatter et punkt 150 mm bag linjen B1B2 og ryglænets bageste punkt |
| --- | --- |

1.6.2.2.

et skråt plan G1 G2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og både omfatter et punkt 150 mm bag linjen B1B2 og ryglænets bageste punkt

| 1.6.2.3. | en cylindrisk flade A1 A2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.3.

en cylindrisk flade A1 A2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor

| 1.6.2.4. | en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2 |
| --- | --- |

1.6.2.4.

en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2

| 1.6.2.5. | et skråt plan C1 D1 D2 C2, som er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.5.

et skråt plan C1 D1 D2 C2, som er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor

| 1.6.2.6. | et lodret plan D1 E1 E2 D2, som er vinkelret på referenceplanet 40 mm foran rattets forreste yderkant |
| --- | --- |

1.6.2.6.

et lodret plan D1 E1 E2 D2, som er vinkelret på referenceplanet 40 mm foran rattets forreste yderkant

| 1.6.2.7. | et vandret plan E1 F1 F2 E2, der går gennem et punkt (90 - av) under sædets indekspunkt (SIP) |
| --- | --- |

1.6.2.7.

et vandret plan E1 F1 F2 E2, der går gennem et punkt (90 - av) under sædets indekspunkt (SIP)

| 1.6.2.8. | en flade G1 F1 F2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde |
| --- | --- |

1.6.2.8.

en flade G1 F1 F2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde

| 1.6.2.9. | lodrette planer J1 E1 F1 G1 H1 og J2 E2 F2 G2 H2. Disse lodrette planer skal i forhold til planet E1 F1 F2 E2 strække sig 300 mm opad; afstandene E1 E0 og E2 E0 skal være 250 mm |
| --- | --- |

1.6.2.9.

lodrette planer J1 E1 F1 G1 H1 og J2 E2 F2 G2 H2. Disse lodrette planer skal i forhold til planet E1 F1 F2 E2 strække sig 300 mm opad; afstandene E1 E0 og E2 E0 skal være 250 mm

| 1.6.2.10. | parallelle planer A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 og A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, der er skrå, således at planets øvre kant på den side, hvor kraften påføres, er mindst 100 mm fra det lodrette referenceplan. |
| --- | --- |

1.6.2.10.

parallelle planer A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 og A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, der er skrå, således at planets øvre kant på den side, hvor kraften påføres, er mindst 100 mm fra det lodrette referenceplan.

1.6.3.   Bestemmelse af frirummet i traktorer med vendbar førerplads

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), er frirummet indhyllingen af de to frirum, der er defineret ved rattets og sædets to forskellige positioner.

1.6.4.   Ekstrasæder

| 1.6.4.1. | Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1.

Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter.

| 1.6.4.2. | Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning. |
| --- | --- |

1.6.4.2.

Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning.

| 1.6.4.3. | Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet. |
| --- | --- |

1.6.4.3.

Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet.

1.7.   Masse uden ballast

Traktorens masse uden ballastudstyr og, hvis der er tale om traktorer med luftdæk, uden flydende ballast i dækkene. Traktoren skal være i køreklar stand med fyldte tanke, kredsløb og køler, førerværn med beklædning og eventuelt bælteudstyr eller supplerende komponenter til forhjulstræk, som er nødvendige for normal brug. Føreren af køretøjet er ikke omfattet.

1.8.   Måletolerancer

| Afstand | ± 0,5 mm |
| --- | --- |
| Kraft | ± 0,1 % (af følerens fulde skala) |
| Masse | ± 0,2 % (af følerens fulde skala) |
| Dæktryk | ± 5,0 % |
| Vinkel | ± 0,1° |

Afstand

± 0,5 mm

Kraft

± 0,1 % (af følerens fulde skala)

Masse

± 0,2 % (af følerens fulde skala)

Dæktryk

± 5,0 %

Vinkel

± 0,1°

1.9.   Symboler

| ah | (mm) | Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet. |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet. |
| E | (J) | Den påførte energi under prøvningen |
| F | (N) | Statisk belastningskraft |
| H | (mm) | Løftehøjde for pendulklodsens tyngdepunkt |
| I | (kg.m2) | Inertimoment målt ved bagaksel, fraregnet hjul, der anvendes til beregning af energien ved slagprøvning bagfra |
| L | (mm) | Akselafstand, der anvendes til beregning af energien i forbindelse med slagprøvning bagfra |
| M | (kg) | Masse anvendt til beregning af energi og trykkræfterne. |

ah

(mm)

Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet.

av

(mm)

Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet.

E

(J)

Den påførte energi under prøvningen

F

(N)

Statisk belastningskraft

H

(mm)

Løftehøjde for pendulklodsens tyngdepunkt

I

(kg.m2)

Inertimoment målt ved bagaksel, fraregnet hjul, der anvendes til beregning af energien ved slagprøvning bagfra

L

(mm)

Akselafstand, der anvendes til beregning af energien i forbindelse med slagprøvning bagfra

M

(kg)

Masse anvendt til beregning af energi og trykkræfterne.

2.   Anvendelsesområde

2.1.   Dette bilag finder anvendelse på traktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk med eller uden bælte med en masse uden ballast på mere end 600 kg, men almindeligvis mindre end 6 000 kg.

2.2.   Den mindste sporvidde for baghjulene bør almindeligvis være på over 1 150 mm. Det anerkendes, at der kan være traktorkonstruktioner, f.eks. plæneklippere, smalle vinmarkstraktorer, lavprofiltraktorer til bygninger eller plantager med begrænset øvre frirum, traktorer med højt frirum og særlige skovbrugsmaskiner såsom udkørsels- eller udslæbningstraktorer, som ikke er omfattet af dette bilag.

3.   Regler og anvisninger

3.1.   Generelle forskrifter

3.1.1.   Førerværnet kan være fremstillet enten af traktorfabrikanten eller af en uafhængig virksomhed. I begge tilfælde er prøvningen kun gyldig for den traktormodel, som den blev udført på. Førerværnet skal prøves igen for hver traktormodel, som det skal monteres på. Prøvestationer kan dog attestere, at styrkeprøvningerne også er gældende for traktormodeller afledt af den oprindelige model ved ændring af motor, transmission og styring samt forhjulsophæng (jf. nedenfor pkt. 3.6: Udvidelse til andre traktormodeller). På den anden side kan mere end ét førerværn prøves for enhver traktormodel.

3.1.2.   Det førerværn, der indgives til dynamisk prøvning, skal være fastgjort på normal måde til den traktormodel, som det prøves med. Den traktor, der indgives, skal være komplet og i køreklar stand.

3.1.3.   For »tandemtraktorer« anvendes massen af standardudgaven af den del, som førerværnet skal monteres på.

3.1.4.   Et førerværn kan være konstrueret til udelukkende at beskytte føreren i tilfælde af, at traktoren vælter. På førerværnet kan det være muligt at montere en mere eller mindre midlertidig beskyttelse mod vejrlig for føreren. Føreren vil normalt fjerne dette, når det er varmt. Der findes imidlertid førerværn, hvor beklædningen er permanent, og hvor ventilation i varmt vejr sikres ved vinduer eller lemme. Da beklædningen kan øge konstruktionens styrke, og da den, hvis den er aftagelig, meget vel kan være aftaget, når der indtræffer et uheld, fjernes skal alle dele, der således kan aftages af føreren, fjernes før prøvningen. Døre, taglemme og vinduer, der kan åbnes, skal enten aftages eller fastgøres i åben stilling under prøvningen, således at de ikke øger førerværnets styrke. Det skal bemærkes, om de i denne stilling vil kunne udgøre en fare for føreren i tilfælde af væltning.

Herefter vil der i disse regler kun blive refereret til prøvning af førerværnet. Det skal forstås, at dette omfatter beklædning, der ikke er af midlertidig art.

En beskrivelse af enhver form for midlertidig beklædning, der leveres i forbindelse med førerværnet, skal indgå i specifikationerne. Glas eller lignende skøre materialer skal fjernes inden prøvningen. Traktorkomponenter og komponenter i førerværnet, der kan blive beskadiget unødigt under prøvningen, og som ikke har indflydelse på førerværnets styrke eller dimensioner, kan fjernes inden prøvningen, hvis fabrikanten ønsker dette. Under prøvningen må der ikke foretages reparationer eller justeringer.

3.1.5.   Enhver komponent på traktoren, som bidrager til at styrke førerværnet, som f.eks. skærme, der af fabrikanten er blevet forstærket, bør beskrives og dens mål noteres i prøvningsrapporten.

3.2.   Udstyr og prøvningsbetingelser

3.2.1.   Førerværnet skal rammes af en klods, der fungerer som et pendul, og underkastes en trykprøvning fortil og bagtil.

3.2.2.   Pendulklodsens masse (figur 3.1) skal være 2 000 kg. Dens anslagsflade skal have dimensionerne 680 × 680 mm ± 20. Den skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes (f.eks. med jernrør fæstnet i beton). Den ophænges fra et drejepunkt ca. 6 m over gulvet på en sådan måde, at det er praktisk og sikkert at justere pendulets højde.

3.2.3.   For traktorer med mindre end 50 % af deres masse på forhjulene, skal første slag rettes mod førerværnets bagende. Dette efterfølges af en trykprøvning ligeledes mod bagenden. Andet slag skal rettes mod fronten og det tredje mod siden. Endelig foretages endnu en trykprøvning mod fronten.

For traktorer med mere end 50 % af deres masse på forhjulene, skal første slag rettes mod fronten og det andet mod siden. Dette efterfølges af de to trykprøvninger, den første mod bagenden og den anden mod fronten.

3.2.4.   For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal det første slag være i længderetningen ved den tungere ende (med mere end 50 % af traktorens masse). Dette efterfølges af en trykprøvning for den samme ende. Andet slag skal rettes mod den anden ende og det tredje mod siden. Endelig foretages endnu en trykprøvning mod den letteste ende.

3.2.5.   Der væges en indstilling af sporvidden for baghjulene, som sikrer, at førerværnet på ingen måde støttes af dækkene under prøvningen. Der kan ses bort fra denne bestemmelse, hvis en sådan støtte forekommer med hjulene i bredeste alternative sporviddeindstilling.

3.2.6.   Den side af traktoren, som slaget skal rettes fra, skal være den, som efter prøvestationens skøn resulterer i den største deformation. Det bageste slag skal ramme hjørnet i modsatte side end sideslaget, og slaget mod fronten skal ramme hjørnet tættest på sideslaget. Det bageste slag afgives i to tredjedele af afstanden fra traktorens midterplan i forhold til det lodrette plan, som går gennem førerværnets yderste øvre punkt. Hvis der på førerværnets bagende imidlertid findes en runding, som begynder i en afstand på mindre end to tredjedele fra centrum, skal slaget rettes mod det punkt, hvor rundingens tangent er vinkelret på traktorens længdesymmetriplan.

3.2.7.   Hvis forankringer, afstivninger eller blokke bevæger sig eller brister under prøvningen, gentages prøvningen.

3.3.   Slagprøvning

3.3.1.   Slagprøvning bagtil (figur 3.2.a og 3.2.b)

3.3.1.1.   Der kræves ikke slagprøvning bagtil på traktorer, som har 50 % eller mere af deres masse (som defineret ovenfor) på forhjulene.

3.3.1.2.   Traktoren anbringes således i forhold til pendulet, at dette vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel på 20° med lodret, medmindre førerværnet ved deformation i anslagspunktet får en større vinkel med lodret. I så fald justeres anslagsfladen ved hjælp af ekstra understøtning, således at den i det øjeblik, hvor der er størst deformation i anslagspunktet, er parallel i forhold til førerværnets side, idet ophængskæderne forbliver i en vinkel på 20° med lodret. Anslagspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved en baglæns væltning, og er normalt den øverste kant. Pendulet højde vil blive justeret således, at det ikke har tendens til at dreje omkring anslagspunktet.

3.3.1.3.   Traktoren forankres. Forankringernes fastgørelsespunkter skal ligge 2 m bagved bagakslen og 1,5 m foran forakslen. Der være to forankringer på hver aksel, en på hver side af traktorens midterplan. Forankringerne skal være et stålkabel på 12,5-15 mm i diameter med en trækstyrke på 1 100-1 260 MPa. Traktorens dæk skal oppumpes og forankringerne tilspændes for at give de dæktryk og den deformation, som er angivet i tabel 3.1 nedenfor.

Efter at forankringerne er tilspændt, fastgøres en træbjælke 150 × 150 mm foran baghjulene og anbringes tæt imod dem.

3.3.1.4.   Pendulet løftes bagud, således at højden H mellem dets tyngdepunkt og anslagspunkt er givet ved en af følgende formler efter fabrikantens valg:

Formula eller Formula

3.3.1.5.   Herefter udløses pendulet, så den slår imod førerværnet. Hurtigudløsningsmekanismen skal være placeret således, at den på udløsningstidspunktet ikke forskubber vægten i forhold til de kæder, som den er ophængt i.

Tabel 3.1

Dæktryk

| | Dæktryk
  kPa (3) | Deformation
  mm |
| --- | --- | --- |
| Firehjulstrukne traktorer med for- og baghjul i samme størrelse |
| For | 100 | 25 |
| Bag | 100 | 25 |
| Firehjulstrukne traktorer med mindre forhjul end baghjul |
| For | 150 | 20 |
| Bag | 100 | 25 |
| Tohjulstrukne traktorer |
| For | 200 | 15 |
| Bag | 100 | 25 |

Dæktryk

kPa (3)

Deformation

mm

Firehjulstrukne traktorer med for- og baghjul i samme størrelse

For

100

25

Bag

100

25

Firehjulstrukne traktorer med mindre forhjul end baghjul

For

150

20

Bag

100

25

Tohjulstrukne traktorer

For

200

15

Bag

100

25

3.3.2.   Slagprøvning fortil (figur 3.3.a og 3.3.b)

3.3.2.1.   Dette foretages på samme måde som slagprøvning bagtil. Forankringerne skal være de samme, men træbjælken skal ligge bag baghjulene. Faldhøjden af pendulets tyngdepunkt er givet ved følgende formel:

Formula

3.3.2.2.   Anslagspunktet er den del af førerværnet, som ville ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under kørsel fremad, og er normalt det øverste, forreste hjørne.

3.3.3.   Slagprøvning fra siden (figur 3.4)

3.3.3.1.   Traktoren anbringes således i forhold til pendulet, at dette vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er lodret, medmindre førerværnet ved deformation i anslagspunktet er andet end lodret. I så fald justeres anslagsfladen, således at den er omtrent parallel med førerværnet ved anslagspunktet i det øjeblik, hvor deformationen er maksimal. Denne justering foretages ved en ekstra understøtning, idet ophængskæderne forbliver lodrette i anslagsøjeblikket. Anslagspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved en sidelæns væltning, og er normalt den øverste kant.

3.3.3.2.   Medmindre det er sikkert, at en anden del af denne kant vil ramme jorden først, skal anslagspunktet ligge i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer 60 mm foran sædets indekspunkt, når sædet er i midterstilling i længderetningen. Pendulet højde vil blive justeret således, at det ikke har tendens til at dreje omkring anslagspunktet.

3.3.3.3.   For traktorer med vendbar førerplads skal anslagspunktet ligge i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og midtvejs mellem de to sædeindekspunkter.

3.3.3.4.   På den side, der skal rammes, skal traktorens baghjul forankres til underlaget. Spændingen i forankringerne bestemmes med henblik på slagprøvning bagtil. Efter forankring fastgøres en bjælke på 150 x 150 mm mod baghjulets side modsat anslaget og anbringes hårdt mod dækket. Der placeres en støttebjælke op ad hjulet, som fastgøres til underlaget, således at den fastholdes stramt mod hjulet under slagprøven. Bjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod hjulet, danner en vinkel på 25°-40° med vandret. Dens længde skal være 20-25 gange dens tykkelse og dens bredde 2-3 gange dens tykkelse.

3.3.3.5.   Pendulet løftes bagud som i de foregående prøvninger, således at højden H mellem dets tyngdepunkt og anslagsøjeblikket bestemmes ved hjælp af følgende formel:

Formula

3.3.3.6.   Ved sideslagprøven noteres forskellen mellem den maksimale kortvarige deformation og den blivende deformation målt i en højde af (810 + av) mm over sædets indekspunkt. Dette kan gøres med en anordning, hvorpå der monteres en bevægelig friktionsring på en vandret stand. Den ene ende af stangen skal være fastgjort til den øverste konstruktionsdel på førerværnet, og den anden skal gå gennem et hul i en lodret stang fastgjort til traktorens chassis. Friktionsringen anbringes mod den lodrette stang, der fastgøres til traktorens chassis før anslaget, og dens afstand fra stangen efter anslaget giver forskellen mellem den maksimale kortvarige deformation og den blivende deformation.

3.4.   Trykprøvninger

Om nødvendigt skal traktorens forende holde nede, mens prøvningen udføres på bagenden. Der placeres klodser under akslerne, således at trykkraften ikke optages af dækkene. Den anvendte bjælke skal have en bred på ca. 250 mm og skal være forbundet til belastningsanordningen med kardanled (figur 3.5).

3.4.1.   Trykprøvning bagtil (figur 3.6.a og 3.6.b)

3.4.1.1.   Trykbjælken anbringes på tværs af de bageste øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft (F), hvor:

F = 20 M

Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

3.4.1.2.   Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 3.7a og 3.7.b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter.

Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Der påføres trykkraften F.

3.4.2.   Trykprøvning fortil (figur 3.6.a og 3.6.b)

3.4.2.1.   Trykbjælken anbringes på tværs af de forreste, øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft (F), hvor:

F = 20 M

Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

3.4.2.2.   Når forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 3.7a og 3.7.b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter.

Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres en trykkraft F.

3.5.   Betingelser for godkendelse

3.5.1.   Førerværnet og traktoren undersøges visuelt for revner og brud efter hver del af prøven. For at førerværnet skal kunne bestå prøven, skal følgende betingelser være opfyldt:

| 3.5.1.1. | Der må ikke være revner i konstruktionsdele og monteringsdele eller dele på traktoren, der bidrager til førerværnets styrke (jf. dog punkt 3.5.1.3 nedenfor). |
| --- | --- |

3.5.1.1.

Der må ikke være revner i konstruktionsdele og monteringsdele eller dele på traktoren, der bidrager til førerværnets styrke (jf. dog punkt 3.5.1.3 nedenfor).

| 3.5.1.2. | Der må ikke være revner i svejsninger, der bidrager til førerværnets styrke eller dets monteringsdele. Hæfte- eller punktsvejsning, der anvendes til fastgøring af beklædningspaneler, undtages almindeligvis for denne betingelse. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Der må ikke være revner i svejsninger, der bidrager til førerværnets styrke eller dets monteringsdele. Hæfte- eller punktsvejsning, der anvendes til fastgøring af beklædningspaneler, undtages almindeligvis for denne betingelse.

| 3.5.1.3. | Energioptagende brud i plademetalkonstruktioner accepteres, forudsat at prøvestationen skønner, at de ikke i væsentlig grad har mindsket førerværnets modstandsdygtighed mod deformation. Der ses bort fra brud i plademetaldele forårsaget af pendulklodsens kanter. |
| --- | --- |

3.5.1.3.

Energioptagende brud i plademetalkonstruktioner accepteres, forudsat at prøvestationen skønner, at de ikke i væsentlig grad har mindsket førerværnets modstandsdygtighed mod deformation. Der ses bort fra brud i plademetaldele forårsaget af pendulklodsens kanter.

| 3.5.1.4. | Den påkrævede kraft skal fastholdes i begge trykprøvninger. |
| --- | --- |

3.5.1.4.

Den påkrævede kraft skal fastholdes i begge trykprøvninger.

| 3.5.1.5. | Forskellen mellem den maksimale kortvarige deformation og den blivende deformation ved sideslagprøven må ikke overstige 250 mm (figur 3.11). |
| --- | --- |

3.5.1.5.

Forskellen mellem den maksimale kortvarige deformation og den blivende deformation ved sideslagprøven må ikke overstige 250 mm (figur 3.11).

| 3.5.1.6. | Under prøvningen må ingen del komme ind i frirummet eller rammet sædet. Frirummet må heller ikke være uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene samt sporvidde at være den mindste standardmontering, som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

3.5.1.6.

Under prøvningen må ingen del komme ind i frirummet eller rammet sædet. Frirummet må heller ikke være uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene samt sporvidde at være den mindste standardmontering, som angivet af fabrikanten.

| 3.5.1.7. | For knækstyrede traktorer formodes de to deles midterplan at være på linje. |
| --- | --- |

3.5.1.7.

For knækstyrede traktorer formodes de to deles midterplan at være på linje.

3.5.2.   Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres stillingen af førerværnets hoveddele i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse. Derefter noteres bevægelser af de konstruktionsdele, der rammes i prøvningerne, samt højdeændringer af tagets forreste og bageste konstruktionsdele.

3.6.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.6.1.   [Ikke relevant]

3.6.2.   Teknisk udvidelse

Hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på traktoren, kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, i følgende tilfælde udstede en »teknisk udvidelsesrapport«::

3.6.2.1.   Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller

Det er ikke nødvendigt at udføre slagprøvning og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.6.2.1.1-3.6.2.1.5.

| 3.6.2.1.1. | Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn |
| --- | --- |

3.6.2.1.1.

Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn

| 3.6.2.1.2. | Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde, hvor bælter udskiftes med hjul på den samme traktor. |
| --- | --- |

3.6.2.1.2.

Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde, hvor bælter udskiftes med hjul på den samme traktor.

| 3.6.2.1.3. | Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.6.2.1.3.

Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske.

| 3.6.2.1.4. | Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.6.2.1.4.

Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske.

| 3.6.2.1.5. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)). |
| --- | --- |

3.6.2.1.5.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)).

3.6.2.2.   Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.6.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger):

| 3.6.2.2.1. | Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen). |
| --- | --- |

3.6.2.2.1.

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

| 3.6.2.2.2. | Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.
  Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:






  3.6.2.2.2.1. | Der kan højst godkendes 5 udvidelser uden valideringsprøvning. |
| --- | --- | --- |

3.6.2.2.2.

Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.

Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:

3.6.2.2.2.1.

Der kan højst godkendes 5 udvidelser uden valideringsprøvning.

| 3.6.2.2.2.2. | Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes med henblik på udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.2.

Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes med henblik på udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport.

| 3.6.2.2.2.3. | Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.3.

Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

| 3.6.2.2.3. | Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.6.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse). |
| --- | --- |

3.6.2.2.3.

Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.6.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse).

3.7.   [Ikke relevant]

3.8.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

3.8.1.   Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

3.8.2.   Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

Tabel 3.2

Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)

| Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| mm | J | J (5) |
| 10 × 10 (4) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (4) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (4) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (4) | 5,5 | 14 |

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

mm

J

J (5)

10 × 10 (4)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (4)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (4)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (4)

5,5

14

3.8.2.1.   Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer.

3.8.2.2.   Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.8.2.3 nedenfor.

3.8.2.3.   Stålmateriale til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med kontrolleret sejhed, som opfylder de mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv) som vist i tabel 3.2. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav. Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende slagfasthed ved lave temperaturer.

3.8.2.4.   Ved prøvning af slagenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 3.2, som materialet tillader.

3.8.2.5.   Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 3.2.

3.8.2.6.   Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd1:2003.

3.8.2.7.   Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i den side med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

3.9.   [Ikke relevant]

Figur 3.1

Pendulklodsen og dens ophængskæder eller -ståltove

(Mål i mm)

Image

Figur 3.2

Metode ved slagprøvning bagfra

Figur 3.2.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 3.2.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 3.3

Metode ved slagprøvning forfra

Figur 3.3.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 3.3.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 3.4

Metode ved slagprøvning siden

Image

Figur 3.5

Eksempel på opstilling til trykprøvning

Image

Figur 3.6

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra og bagfra

Figur 3.6.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 3.6.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 3.7

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra, når den forreste del ikke kan modstå den fulde trykkraft

Figur 3.7.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 3.7.b

Bageste styrtbøjle

Image

Tabel 3.3

Frirummets mål

| Mål | mm | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| A1 A0 | 100 | min. |
| B1 B0 | 100 | min. |
| F1 F0 | 250 | min. |
| F2 F0 | 250 | min. |
| G1 G0 | 250 | min. |
| G2 G0 | 250 | min. |
| H1 H0 | 250 | min. |
| H2 H0 | 250 | min. |
| J1 J0 | 250 | min. |
| J2 J0 | 250 | min. |
| E1 E0 | 250 | min. |
| E2 E0 | 250 | min. |
| D0 E0 | 300 | min. |
| J0 E0 | 300 | min. |
| A1 A2 | 500 | min. |
| B1 B2 | 500 | min. |
| C1 C2 | 500 | min. |
| D1 D2 | 500 | min. |
| I1 I2 | 500 | min. |
| F0 G0 | — | |
| G0 G0 | — | afhængigt af |
| C0 D0 | — | traktoren |
| E0 F0 | — | |

Mål

mm

Bemærkninger

A1 A0

100

min.

B1 B0

100

min.

F1 F0

250

min.

F2 F0

250

min.

G1 G0

250

min.

G2 G0

250

min.

H1 H0

250

min.

H2 H0

250

min.

J1 J0

250

min.

J2 J0

250

min.

E1 E0

250

min.

E2 E0

250

min.

D0 E0

300

min.

J0 E0

300

min.

A1 A2

500

min.

B1 B2

500

min.

C1 C2

500

min.

D1 D2

500

min.

I1 I2

500

min.

F0 G0

—

G0 G0

—

afhængigt af

C0 D0

—

traktoren

E0 F0

—

Figur 3.8

Frirum

Anmærkning:

Målene fremgår af tabel 3.3 ovenfor.

Image

Figur 3.9

Frirum

| Figur 3.9.a


  set fra siden tværsnit i referenceplanet | Figur 3.9.b


  set bagfra eller forfra |
| --- | --- |
| | |

Figur 3.9.a

set fra siden tværsnit i referenceplanet

Figur 3.9.b

set bagfra eller forfra

Image

Image

| 1 | – | Sædets indekspunkt |
| --- | --- | --- |
| 2 | – | Kraft |
| 3 | – | Lodret referenceplan |

1

–

Sædets indekspunkt

2

–

Kraft

3

–

Lodret referenceplan

Figur 3.10

Frirum for traktorer med vendbart sæde og rat

Figur 3.10.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 3.10.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 3.11

Eksempel på apparatur til måling af elastisk deformation

Image

Forklarende bemærkninger til bilag VI

---

(1)  Medmindre andet er anført, er kravene og nummereringen i punkt B identiske med teksten og nummereringen i OECD-regulativet om officiel prøvning af førerværn til landbrugs- og skovbrugstraktorer (dynamisk prøvning), OECD Code 3, 2015-udgaven af juli 2014.

(2)  Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet været placeres i den bageste og øverste stilling.

(3)  Der må ikke anvendes vandballast

(4)  Angiver foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

(5)  Energikravet ved – 20 °C er 2,5 gange den værdi, der fastsat for – 30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, dvs. valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

BILAG VII

Krav til styrtsikre førerværn (bæltetraktorer)

A.   ALMINDELIG BESTEMMELSE

| 1. | De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (bæltetraktorer), er fastsat i punkt B. |
| --- | --- |

1.

De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (bæltetraktorer), er fastsat i punkt B.

B.   KRAV TIL STYRTSIKRE FØRERVÆRN (BÆLTETRAKTORER)(1)

1.   Definitioner

1.1   [Ikke relevant]

1.2.   StyrtsikStyrtsikket førerværn (ROPS)

Ved styrtsikkert førerværn (styrtsikkert førerhus eller styrtbøjle), herefter benævnt »førerværn«, forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller formindske faren for føreren, hvis traktoren vælter under normalt brug.

Det styrtsikre førerværn er karakteriseret ved, at det skaber et frirum, der er stort nok til at beskytte føreren, når denne sidder enten inden for det af førerværnet afgrænsede rum eller inden for et rum, der afgrænses af en række rette linjer fra førerværnets yderkanter til enhver del af traktoren, som kan komme i berøring med et fladt underlag, og som er i stand til at bære traktoren i denne position, hvis traktoren triller rundt.

1.3.   Sporvidde

1.3.1.   Indledende definition: bæltets midterplan

Bæltets midterplan befinder sig midt imellem de to planer, som går gennem bæltets yderkanter.

1.3.2.   Definition af sporvidde

Sporvidden er afstanden mellem bælternes midterplan.

1.3.3.   Tillægsdefinition: traktorens midterplan

Det lodrette plan vinkelret på akslen i dennes midterpunkt er traktorens midterplan.

1.4.   Førerværn

System af konstruktionsdele, der er monteret på en traktor med det primære formål at mindske sandsynligheden for, at føreren bliver mast, hvis traktoren vælter. Konstruktionsdele omfatter enhver del af understel, alle beslag, monteringsdele, holdere, bolte, ophæng eller fleksible støddæmpere, der anvendes til at fæstne systemet til traktorens stel, dog med undtagelse af monteringsanordninger, som er integreret med traktorens stel.

1.5.   Traktorens stel

Selve hovedchassiset eller vigtigste bærende konstruktionsdel(e) på traktoren, som udgør en større del af traktoren, og som førerværnet er direkte monteret på.

1.6.   Montage for førerværn og traktorens stel

System bestående af førerværnet fastgjort til traktorens stel.

1.7.   Pladefundament

En overvejende stiv del af prøveopstillingen, som traktorens stel fastgøres på med henblik på prøvningen.

1.8.   Sædets indekspunkt (SIP)

1.8.1.   Sædets indekspunkt (SIP) er beliggende i midterplanet i apparatets længderetning, når det er installeret i førersædet. SIP ligger fast i forhold til traktoren og bevæger sig ikke, uanset hvordan sædet placeres i dettes justeringsområder eller påvirkes af svingninger.

1.8.2.   Ved bestemmelse af SIP skal sædet justeres med alle forreste, bageste, sideværts og vinkelmæssige sædejusteringer i midterste position. Ophængssystemerne indstilles, så sædet er i midtpunktet for dets svingningsområde, når det belastede apparat til bestemmelse af SIP er på plads.

1.8.3.   SIP skal fastsættes ved hjælp af det i figur 8.1 viste apparat. Apparatet placeres på sædet. Der placeres en masse på 20 kg 40 mm foran SIP-mærket på den vandrette del af apparatet. Apparatet påføres derefter en vandret kraft på ca. 100 N ved SIP (jf. Fo
  i figur 8.1). Endelig placeres en masse på 39 kg 40 mm foran SIP-mærket på den vandrette del af apparatet.

1.9.   Deformationsvolumen (DLV)

Denne mængde vedrører føreren og bruges til at fastsætte tilladte grænser for deformation i forbindelse med laboratorievurderinger af førerværnet (figur 8.2). Det er en retvinklet tilnærmelse af målene på en stor, siddende fører.

1.10.   Lodret referenceplan

Et vertikalt plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets eller betjeningsgrebenes centrum. Normalt falder det lodrette referenceplan sammen med traktorens midterplan i længderetningen.

1.11.   Simuleret lateralt jordplan

Overflade, hvorpå en traktor efter væltning antages at standse sin bevægelse og ligge på siden. Det simulerede jordplan bestemmes som følger (jf. 3.5.1.2):

| (a) | øverste konstruktionsdel, hvor kraften påføres |
| --- | --- |

(a)

øverste konstruktionsdel, hvor kraften påføres

| (b) | yderste punkt i konstruktionsdelen set bagfra som defineret i a ovenfor |
| --- | --- |

(b)

yderste punkt i konstruktionsdelen set bagfra som defineret i a ovenfor

| (c) | lodret linje gennem det punkt, der er defineret i b ovenfor |
| --- | --- |

(c)

lodret linje gennem det punkt, der er defineret i b ovenfor

| (d) | lodret plan parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen gennem den linje, der er defineret i litra c ovenfor |
| --- | --- |

(d)

lodret plan parallelt med køretøjets midterlinje i længderetningen gennem den linje, der er defineret i litra c ovenfor

| (e) | rotationsplan som beskrevet i d ovenfor, 15o fra DLV om en akse vinkelret på den lodrette linje i c ovenfor, som desuden passerer gennem det punkt, der er beskrevet i b ovenfor; dette udgør det simulerede jordplan. |
| --- | --- |

(e)

rotationsplan som beskrevet i d ovenfor, 15o fra DLV om en akse vinkelret på den lodrette linje i c ovenfor, som desuden passerer gennem det punkt, der er beskrevet i b ovenfor; dette udgør det simulerede jordplan.

Det simulerede jordplan fastsættes på et ubelastet førerværn og bevæger sig med den konstruktionsdel, hvorpå belastningen påføres.

1.12.   Simuleret vertikalt jordplan

For maskiner, som ender med at ligge på hovedet, defineres planet af førerværnets øverste tværgående konstruktionsdel og den forreste (bageste) del af traktoren, som kan komme i kontakt med et fladt underlag samtidigt med førerværnet, og som er i stand til at bære traktorens vægt, når denne ligger på hovedet. Det simulerede lodrette jordplan bevæger sig sammen med det deformerede førerværn.

| Anmærkning: | Det simulerede lodrette jordplan gælder kun for førerværn med to stolper. |
| --- | --- |

Anmærkning:

Det simulerede lodrette jordplan gælder kun for førerværn med to stolper.

1.13.   Masse uden ballast

Traktorens masse uden ballastudstyr. Traktoren skal være i køreklar stand med fyldte tanke, kredsløb og køler, førerværn med beklædning og eventuelt bælteudstyr eller supplerende komponenter til forhjulstræk, som er nødvendige for normal brug. Føreren af køretøjet er ikke omfattet.

1.14.   Måletolerancer

| Tid: | ± 0,1 s |
| --- | --- |
| Afstand: | ± 0,5 mm |
| Kraft: | ± 0,1 % (af følerens fulde skala) |
| Vinkel | ± 0,1° |
| Masse: | ± 0,2 % (af følerens fulde skala) |

Tid:

± 0,1 s

Afstand:

± 0,5 mm

Kraft:

± 0,1 % (af følerens fulde skala)

Vinkel

± 0,1°

Masse:

± 0,2 % (af følerens fulde skala)

1.15.   Symboler

| D | (mm) | Førerværnets deformation |
| --- | --- | --- |
| F | (N) | Kraft |
| M | (kg) | Traktorens maks. masse som anbefalet af fabrikanten. Denne skal være lig med eller større end massen uden ballast som defineret i punkt 1.13 |
| U | (J) | Energi, der optages af førerværnet i forhold til traktorens masse. |

D

(mm)

Førerværnets deformation

F

(N)

Kraft

M

(kg)

Traktorens maks. masse som anbefalet af fabrikanten. Denne skal være lig med eller større end massen uden ballast som defineret i punkt 1.13

U

(J)

Energi, der optages af førerværnet i forhold til traktorens masse.

2.   Anvendelsesområde

Dette bilag finder anvendelse på traktorer, der fremdrives og styres ved hjælp af bælter, og som har mindst to aksler med bælter samt følgende egenskaber:

| 2.1. | en masse for traktoren uden ballast på mindst 600 kg |
| --- | --- |

2.1.

en masse for traktoren uden ballast på mindst 600 kg

| 2.2. | frihøjde på højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne |
| --- | --- |

2.2.

frihøjde på højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne

3.   Regler og anvisninger

3.1.   Generelle forskrifter

3.1.1.   Førerværnet kan være fremstillet enten af traktorfabrikanten eller af en uafhængig virksomhed. I begge tilfælde er prøvningen kun gyldig for den traktormodel, som den blev udført på. Førerværnet skal prøves igen for hver traktormodel, som det skal monteres på. Prøvestationer kan dog attestere, at styrkeprøvningerne også er gældende for traktormodeller afledt af den oprindelige model ved ændring af motor, transmission og styring samt forhjulsophæng (jf. nedenfor punkt 3.6: Udvidelse til andre traktormodeller). På den anden side kan mere end ét førerværn prøves for enhver traktormodel.

3.1.2.   Det førerværn, der indgives til prøvning, skal være fastgjort på normal måde til den traktor eller det traktorchassis, som det anvendes på. Traktorchassiset skal være komplet, herunder med fastgørelsesbeslag og andre dele af traktoren, som kan blive påvirket af belastninger, der påføres førerværnet.

3.1.3.   Et førerværn kan være konstrueret til udelukkende at beskytte føreren i tilfælde af, at traktoren vælter. På førerværnet kan det være muligt at montere en mere eller mindre midlertidig beskyttelse mod vejrlig for føreren. Føreren vil normalt fjerne dette i varmt vejr. Der findes imidlertid førerværn, hvor beklædningen er permanent, og hvor ventilation i varmt vejr sikres ved vinduer eller lemme. Da beklædningen kan øge konstruktionens styrke, og da den, hvis den er aftagelig, meget vel kan være aftaget, når der indtræffer et uheld, fjernes skal alle dele, der således kan aftages af føreren, fjernes før prøvningen. Døre, taglemme og vinduer, der kan åbnes, skal enten aftages eller fastgøres i åben stilling under prøvningen, således at de ikke øger førerværnets styrke. Det skal bemærkes, om de i denne stilling vil kunne udgøre en fare for føreren i tilfælde af væltning.

Herefter vil der i disse regler kun blive refereret til prøvning af førerværnet. Det skal forstås, at dette omfatter beklædning, der ikke er af midlertidig art.

En beskrivelse af enhver form for midlertidig beklædning, der leveres i forbindelse med førerværnet, skal indgå i specifikationerne. Glas eller lignende skøre materialer skal fjernes inden prøvningen. Traktorkomponenter og komponenter i førerværnet, der kan blive beskadiget unødigt under prøvningen, og som ikke har indflydelse på førerværnets styrke eller dimensioner, kan fjernes inden prøvningen, hvis fabrikanten ønsker dette. Under prøvningen må der ikke foretages reparationer eller justeringer.

3.1.4.   Enhver komponent på traktoren, som bidrager til at styrke førerværnet, som f.eks. skærme, der af fabrikanten er blevet forstærket, bør beskrives og dens mål noteres i prøvningsrapporten.

3.2.   Apparatur

3.2.1.   Deformationsvolumen

DLV og dets placering skal være i overensstemmelse med ISO 3164:1995 (jf. figur 8.3). DLV skal være solidt fastgjort til samme del af maskinen, som førerens sæde er monteret på, og skal forblive der under hele den formelle prøvningsperiode.

For bæltetraktorer med en masse på under 5 000 kg uden ballast og udstyret med et frontmonteret førerværn med to stolper er DLV som angivet i figur 8.4 og 8.5.

3.2.2.   Frirum og sikringsplan

Frirummet som defineret i bilag VIII (definitionskapitlet, punkt 1.6) skal forblive dækket af sikringsplanet, S, som vist i figur 8.2 og 8.4. Sikringsplanet defineres som et skråplan, som er vinkelret på traktorens lodrette længdeplan og ved forenden danner en tangent med førerværnet og ved bagenden med det af følgende hårde punkter på traktoren, der forhindrer førnævnte S-plan i at komme ind i frirummet:

| — | traktorens førerhus eller stiv del på traktorens bagende |
| --- | --- |

—

traktorens førerhus eller stiv del på traktorens bagende

| — | bælterne |
| --- | --- |

—

bælterne

| — | et yderligere hårdt punkt, som er solidt monteret på traktorens bagende. |
| --- | --- |

—

et yderligere hårdt punkt, som er solidt monteret på traktorens bagende.

3.2.3.   Prøvning af hårde punkter bagtil

Hvis traktoren er udstyret med en stiv sektion, en skærm eller ethvert andet hårdt punkt, der er anbragt bag ved førersædet, betragtes dette element som et støttepunkt i tilfælde af stejling eller væltning. Dette hårde punkt bag ved førersædet skal, uden at gå i stykker eller komme ind i frirummet, være i stand til at modstå en nedadrettet styrke Fi
  , hvor:

Formula

påført vinkelret på rammens overside i traktorens midterplan. Den indledende kraftpåføringsvinkel skal være 40° beregnet fra en linje parallel med underlaget som vist i figur 8.4. Denne stive sektions mindstebredde skal være 500 mm (jf. figur 8.5).

Strukturen skal endvidere være tilstrækkelig stiv og solidt fastgjort til den bageste del af traktoren.

3.2.4.   Forankringer

Der skal anvendes mekanismer til at fastgøre montagen førerværn/traktorstel til pladefundamentet som beskrevet ovenfor og til at påføre de vandrette og lodrette belastninger (jf. figur 8.6-8.9).

3.2.5.   Måleinstrumenter

Prøvningsapparaturet skal være udstyret med instrumenter til måling af den kraft, der påføres førerværnet, og den heraf følgende deformation.

Procentsatserne nedenfor er nominelle vurderinger af instrumenternes nøjagtighed og betyder ikke, at der skal foretages korrektionsprøvning.

| Måling | Nøjagtighed |
| --- | --- |
| Førerværnets deformation | ± 5 % af den målte maksimale deformation |
| Kraft, der påføres førerværnet | ± 5 % af den målte maksimale kraft |

Måling

Nøjagtighed

Førerværnets deformation

± 5 % af den målte maksimale deformation

Kraft, der påføres førerværnet

± 5 % af den målte maksimale kraft

3.2.6.   Prøvebelastningsopstilling

Prøvebelastningsopstillingen er vist i figur 8.7 og 8.10-8.13 (sideværts belastning), figur 8.8 og 8.9 (lodret belastning) og figur 8.14 (belastning i længderetningen).

3.3.   Prøvningsbetingelser

3.3.1.   Førerværnet skal opfylde produktspecifikationerne og skal monteres på et chassis af den relevante traktormodel og fastgøres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

3.3.2.   Montagen førerværn/traktorstel fastgøres til pladefundamentet, således at de dele, som forbinder montagen og pladefundamentet, udsættes for minimal deformation, når førerværnet påføres en sideværts belastning. Ud over den støtte, der skyldes den indledende fastgørelse, må montagen førerværn-traktorstel under prøvningen ikke støttes af pladefundamentet.

3.3.3.   Førerværnet skal være forsynet med den nødvendige instrumentering til at sikre de påkrævede data for kraft og deformation.

3.3.4.   Alle prøvninger skal udføres på det samme førerværn. Der må ikke foretages reparation eller opretning af nogen konstruktionsdel på traktor/førerværn under eller mellem den sideværts og lodrette belastning.

3.3.5.   I forbindelse med sideværts belastning skal forbindelsen til pladefundamentet være gennem husets eller bæltets hovedsteldele (jf. figur 8.6-8.8).

3.3.6.   I forbindelse med lodret belastning er der ingen begrænsninger med hensyn til fastholdelse eller understøttelse af montagen førerværn/traktorstel.

3.3.7.   Efter gennemførelse af alle prøverne måles og noteres blivende deformation i førerværnet.

3.4.   Prøvningsprocedure

3.4.1.   Generelt

Prøvningsprocedurerne skal bestå af de handlinger, der er beskrevet i punkt 3.4.2, 3.4.3 og 3.4.4 i den nævnte rækkefølge.

3.4.2.   Sideværts belastning

3.4.2.1.   Egenskaberne for forholdet kraft-deformation bestemmes ved at påføre førerværnets øverste, større længdegående konstruktionsdele en sideværts belastning.

I tilfælde af førerværn med mere end to stolper påføres den sideværts belastning ved hjælp af en anordning til belastningsfordeling med en længde på højst 80 % af den øverste konstruktionsdels lige længde L mellem førerværnets forreste og bageste stolper (se figur 8.13-8.16). Den indledende belastning skal være inden for den zone, der udgøres af den lodrette projektion af to planer parallelt med DLV'ens forreste og bageste planer, og placeret 80 mm uden for dem.

3.4.2.2.   I tilfælde af førerværn med afskærmning over hovedet, der har et system med to stolper, bestemmes den indledende belastning af den samlede afstand i længderetningen mellem førerværnets øvre konstruktionsdele L og den lodrette projektion af DLV'ens forreste og bageste planer. Kraftpårøringspunktet (belastningspunktet) må ikke være inden for afstanden L/3 fra stolperne.

Hvis punktet L/3 befinder sig mellem den lodrette projektion af DLV og stolperne, flyttes belastningspunktet væk fra stolpen, indtil det går ind i DLV'ens lodrette projektion (jf. figur 8.13-8.16). En eventuel belastningsfordelingsplade må ikke hindre eller begrænse førerværnets rotation omkring en lodret akse under belastningen og må ikke betyde, at belastningen fordeles over en afstand på over 80 % af L.

Kraften påføres de større, øvre og langsgående konstruktionsdele, medmindre der er anvendt en stolpekonstruktion uden udhængende afskærmning over hovedet. Ved denne type værn påføres kraften i samme linje som den øverste tværgående konstruktionsdel.

3.4.2.3.   Kraftens indledende retning skal være vandret og vinkelret på et lodret plan, der går gennem traktorens midterlinje i længderetningen.

3.4.2.4.   Under fortsat belastning kan deformationen af montagen førerværn/traktorstel fremkalde en ændret belastningsretning, hvilket er tilladeligt.

3.4.2.5.   Hvis førersædet er placeret uden for traktorens midterlinje i længderetningen, skal belastningen påføres mod den yderste side tættest på sædet.

3.4.2.6.   Hvis sæderne er placeret på midterlinjen, og førerværnet er monteret således, at forholdet mellem kraft og deformation afviger, afhængigt af om belastningen foretages fra venstre eller højre side, skal belastningen påføres fra den side, som stiller de største krav til montagen førerværn/traktorstel.

3.4.2.7.   Deformationen (belastningen) skal være af en sådan art, at den kan anses for statisk, dvs. mindre end eller lig med 5 mm/s.

3.4.2.8.   Ved deformationsspring på højst 25 mm ved påføringspunktet for den resulterende belastning noteres kraften og deformationen (jf. figur 8.17).

3.4.2.9.   Belastningen fortsættes, indtil førerværnet har gennemgået de foreskrevne krav til både kraft og energi. Arealet under kurven for kraft-deformation (figur 8.17) er lig med energien.

3.4.2.10.   Ved energiberegningen anvendes førerværnets deformation langs kraftens virkningslinje. Deformationen måles i belastningens midtpunkt.

3.4.2.11.   Eventuel deformation af dele, der anvendes til at understøtte anslagsanordningerne, medtages ikke i de deformationsmålinger, der anvendes til beregning af energioptagelse.

3.4.3.   Lodret belastning

3.4.3.1.   Efter fjernelse af sidebelastningen, påføres toppen af førerværnet en lodret belastning.

3.4.3.2.   Belastningen påføres ved hjælp af en stiv bjælke, med en bredde på 250 mm.

3.4.3.3.   Til førerværn med mere end to stolper, påføres den lodrette belastning både fortil og bagtil.

3.4.3.3.1.   Lodret belastning bagtil (figur 8.10, 8.11a og 8.11.b)

| 3.4.3.3.1.1. | Trykbjælken anbringes på tværs af de bageste, øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i det lodrette referenceplan. Trykkraften påføres og opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig. |
| --- | --- |

3.4.3.3.1.1.

Trykbjælken anbringes på tværs af de bageste, øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i det lodrette referenceplan. Trykkraften påføres og opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

| 3.4.3.3.1.2. | Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde trykkraft, skal kraften opretholdes, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres trykkraften. |
| --- | --- |

3.4.3.3.1.2.

Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde trykkraft, skal kraften opretholdes, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres trykkraften.

3.4.3.3.2.   Lodret belastning fortil (figur 8.10-8.12)

| 3.4.3.3.2.1. | Trykbjælken anbringes på tværs af de forreste øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i det lodrette referenceplan. Trykkraften F påføres og opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig. |
| --- | --- |

3.4.3.3.2.1.

Trykbjælken anbringes på tværs af de forreste øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i det lodrette referenceplan. Trykkraften F påføres og opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

| 3.4.3.3.2.2. | Hvis forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 8.12a og 8.12.b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres trykkraften. |
| --- | --- |

3.4.3.3.2.2.

Hvis forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 8.12a og 8.12.b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres trykkraften.

3.4.3.4.   I tilfælde af førerværn med et system med to stolper bestemmes den lodrette belastning af den samlede afstand i længderetningen mellem førerværnets øvre konstruktionsdele L og den lodrette projektion af DLV'ens forreste og bageste planer. Kraftpårøringspunktet (belastningspunktet) skal have en afstand minimum svarende til afstanden L/3 fra stolperne (se figur 8.9).

Hvis punktet L/3 befinder sig mellem den lodrette projektion af DLV og stolperne, flyttes belastningspunktet væk fra stolpen, indtil den går ind i DLV'ens lodrette projektion.

I tilfælde af førerværn med systemer med to stolper, men uden afskærmning over hovedet, påføres den lodrette belastning i linje med den tværgående konstruktionsdel, der forbinder de øverste konstruktionsdele.

3.4.4.   Belastning i længderetningen

3.4.4.1.   Efter fjernelse af den lodrette belastning påføres førerværnet en belastning i længderetningen.

3.4.4.2.   Belastningen i længderetningen påføres det deformerede område i det oprindeligt bestemte punkt, eftersom den sideværts (og lodrette) belastning af førerværnet antages at resultere i blivende deformation af dette. Dette punkt bestemmes af placeringen af belastningsfordeleren og -holderen, før der foretages prøvning af førerværnet.

Belastningsfordeleren kan dække hele bredden, hvis der ikke er nogen tværgående konstruktionsdel bagtil (fortil). I alle andre tilfælde må anordningen fordele belastningen over en længde på mere end 80 % af førerværnets bredde, W (jf. figur 8.18).

3.4.4.3.   Belastningen i længderetningen skal påføres førerværnets øverste konstruktionsdele langs førerværnets midterlinje i længderetningen.

3.4.4.4.   Belastningsretningen vælges således, at der stilles de højeste krav til montagen førerværn/traktor. Den indledende belastningsretning skal være vandret og parallel med traktorens oprindelige midterlinje i længderetningen. Følgende yderligere faktorer bør tages i betragtning ved bestemmelse af retningen for påføring af den langsgående belastning:

| a) | førerværnets placering i forhold til DLV og hvordan førerværnets deformation i længderetningen påvirker evnen til at beskytte føreren mod masning |
| --- | --- |

a)

førerværnets placering i forhold til DLV og hvordan førerværnets deformation i længderetningen påvirker evnen til at beskytte føreren mod masning

| b) | egenskaber ved traktoren (f.eks. andre konstruktionsdele på traktoren, som kan modstå deformation af førerværnet i længderetningen), som kan begrænse den langsgående belastningskomponents retning mod førerværnet |
| --- | --- |

b)

egenskaber ved traktoren (f.eks. andre konstruktionsdele på traktoren, som kan modstå deformation af førerværnet i længderetningen), som kan begrænse den langsgående belastningskomponents retning mod førerværnet

| c) | erfaringer, der indikerer, at traktoren muligvis vil tippe eller, at en traktor af en bestemt klassificering har tendens til at bevæge sig i en bestemt retning, når den roterer omkring en langsgående akse under en faktisk væltning. |
| --- | --- |

c)

erfaringer, der indikerer, at traktoren muligvis vil tippe eller, at en traktor af en bestemt klassificering har tendens til at bevæge sig i en bestemt retning, når den roterer omkring en langsgående akse under en faktisk væltning.

3.4.4.5.   Deformationen skal være således, at belastningen kan betragtes som statisk (se 3.4.2.7). Denne belastning opretholdes, indtil førerværnet har gennemgået de foreskrevne krav til kraftpåføring.

3.5.   Betingelser for godkendelse

3.5.1.   Generelt

3.5.1.1.   Ved alle prøvninger gælder, at ingen del af førerværnet må komme ind i deformationsvolumen. Deformationen af førerværnet må heller ikke tillade, at det simulerede jordplan (som defineret i punkt 1.11 og 1.12) går ind i DLV.

3.5.1.2.   Under de enkelte prøver må deformationen af førerværnet ikke medføre, at DLV'ens sidebelastningsplaner rager ud over eller skærer det simulerede jordplan (jf. figur 8.19 og 8.20).

Førerværnet må ikke blive revet af traktorstellet som følge af svigt i traktorens stel.

3.5.2.   Krav til sideværts kraft-energi, lodret kraft og langsgående kraft

3.5.2.1.   Disse krav skal opfyldes inden for den i punkt 3.5.1.1 tilladte deformationsgrad.

3.5.2.2.   Den sideværts kraft og mindstekravet til energioptagelsen skal som minimum have den værdi, der er angivet i tabel 8.1, hvor:

| — | F er den mindste kraft, som er opnået under sideværts belastning |
| --- | --- |

—

F er den mindste kraft, som er opnået under sideværts belastning

| — | M (kg) er traktorens maksimale anbefalede masse som oplyst af fabrikanten |
| --- | --- |

—

M (kg) er traktorens maksimale anbefalede masse som oplyst af fabrikanten

| — | U er den mindste energi, som er optaget under sideværts belastning. |
| --- | --- |

—

U er den mindste energi, som er optaget under sideværts belastning.

Såfremt den foreskrevne kraft nås, før kravet til energi er opfyldt, kan kraften mindskes, men skal igen nå det påkrævede niveau, når minimumsenergien opnås eller overskrides.

3.5.2.3.   Efter fjernelse af den sideværts belastning, skal montagen førerværn/traktor påføres en lodret kraft på:

Formula

i en periode på 5 min. eller indtil enhver deformering er ophørt, alt efter hvad der først indtræder.

3.5.2.4.   Belastningskraften i længderetningen skal som minimum nå den værdi, der er angivet i tabel 8.1, hvor F og M er defineret i punkt 3.5.2.2.

3.6.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.6.1.   [Ikke relevant]

3.6.2.   Teknisk udvidelse

Hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på traktoren, kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, i følgende tilfælde udstede en »teknisk udvidelsesrapport«:

3.6.2.1.   Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller.

Det er ikke nødvendigt at udføre slagprøvning og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.6.2.1.1-3.6.2.1.5.

| 3.6.2.1.1. | Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn |
| --- | --- |

3.6.2.1.1.

Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn

| 3.6.2.1.2. | Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. |
| --- | --- |

3.6.2.1.2.

Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %.

| 3.6.2.1.3. | Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.6.2.1.3.

Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske.

| 3.6.2.1.4. | Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.6.2.1.4.

Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske.

| 3.6.2.1.5. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at DLV under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion. |
| --- | --- |

3.6.2.1.5.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at DLV under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion.

3.6.2.2.   Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.6.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger):

| 3.6.2.2.1. | Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye DLV'er forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen). |
| --- | --- |

3.6.2.2.1.

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye DLV'er forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

| 3.6.2.2.2. | Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.
  Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:






  3.6.2.2.2.1. | Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning. |
| --- | --- | --- |

3.6.2.2.2.

Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.

Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:

3.6.2.2.2.1.

Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning.

| 3.6.2.2.2.2. | Resultaterne af valideringsprøvningen vil blive accepteret med henblik på udvidelse, hvis alle godkendelseskriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt (2), da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.2.

Resultaterne af valideringsprøvningen vil blive accepteret med henblik på udvidelse, hvis alle godkendelseskriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt (2), da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning.

| 3.6.2.2.2.3. | Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres en valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.6.2.2.2.3.

Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres en valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

| 3.6.2.2.3. | Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.6.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse). |
| --- | --- |

3.6.2.2.3.

Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.6.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse).

3.7.   [Ikke relevant]

3.8.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

3.8.1.   Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

3.8.2.   Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

3.8.2.1.   Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer.

3.8.2.2.   Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.8.2.3 nedenfor.

3.8.2.3.   Stålmateriale til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med kontrolleret sejhed, som opfylder de mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv) som vist i tabel 8.2. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav.

Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende slagfasthed ved lave temperaturer.

3.8.2.4.   Ved prøvning af slagenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 8.2, som materialet tillader.

3.8.2.5.   Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 8.2.

3.8.2.6.   Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

3.8.2.7.   Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i den side med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

Tabel 8.1

Ligninger for kraft og energi

| Maskinens masse, M | Sideværts belastningskraft, F | Sideværts belastningsenergi, U | Lodret belastningskraft, F | Langsgående belastningskraft, F |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kg | N | J | N | N |
| 800 < M ≤ 4 630 | 6M | 13 000 (M/10 000)1,25 | 20M | 4,8M |
| 4 630 < M ≤ 59 500 | 70 000 (M/10 000)1,2 | 13 000 (M/10 000)1,25 | 20M | 56 000 (M/10 000)1,2 |
| M > 59 500 | 10M | 2,03M | 20M | 8M |

Maskinens masse, M

Sideværts belastningskraft, F

Sideværts belastningsenergi, U

Lodret belastningskraft, F

Langsgående belastningskraft, F

kg

N

J

N

N

800 < M ≤ 4 630

6M

13 000 (M/10 000)1,25

20M

4,8M

4 630 < M ≤ 59 500

70 000 (M/10 000)1,2

13 000 (M/10 000)1,25

20M

56 000 (M/10 000)1,2

M > 59 500

10M

2,03M

20M

8M

Tabel 8.2

Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)

| Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| mm | J | J (2)) |
| 10 × 10 (1)) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

mm

J

J (2))

10 × 10 (1))

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (1)

5,5

14

Figur 8.1

Apparatur til bestemmelse af sædets referencepunkt (SIP)

Image

Figur 8.2

Det simulerede lodrette jordplans indtrængen i DLV

Image

Figur 8.3

Deformationsvolumen (DLV)

Image

Figur 8.4

Frontmonteret førerværn med to stolper, set fra siden

Deformationsvolumen (DLV)

Image

Figur 8.5

Frontmonteret førerværn med to stolper, set bagfra

Deformationsvolumen (DLV)

Image

Figur 8.6

Typisk opstilling til fastgørelse af førerværnet til traktorens stel

Image

Figur 8.7

Typisk opstilling til sideværts belastning af førerværn

Image

Figur 8.8

Typisk opstilling til fastgørelse af traktorstellet og påføring af lodret belastning

Image

Figur 8.9

Typisk opstilling til påføring af lodret belastning på førerværn

Image

Figur 8.10

Eksempel på opstilling til trykprøvning

Image

Figur 8.11

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra og bagfra, styrtsikkert førerhus og bageste styrtbøjle

Figur 8.11.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 8.11.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 8.12

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra når den forreste del ikke kan modstå den fulde trykkraft

Figur 8.12.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 8.12.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 8.13 og 8.14

Førerværn med system med fire stolper Anordninger til belastningsfordeling, sideværts belastning

Image

Figur 8.15

Førerværn med system med mere end fire stolper

Anordning til belastningsfordeling, sideværts belastning

Image

Figur 8.16

Førerværn med system med to stolper

Anordning til belastningsfordeling, sideværts belastning

Image

Figur 8.17

Kraft-deformationskurve til belastningsprøvning

Image

Figur 8.18

Belastningspunkt i længderetningen

Image

Figur 8.19

Påføring af deformationsvolumen (DLV) - bestemmelse af simuleret lateralt jordplan

Image

| Anmærkning: | Se punkt 1.11 for betydningen af a-e. |
| --- | --- |

Anmærkning:

Se punkt 1.11 for betydningen af a-e.

Figur 8.20

Tilladt rotation af øvre DLV om sædets anbringelsesakse (LA)

Image

Forklarende bemærkninger til bilag VII

| (1) | Medmindre andet er anført, er kravene og nummereringen i punkt B identiske med teksten og nummereringen i OECD-regulativet om officiel prøvning af førerværn til landbrugs- og bæltetraktorer, OECD Code 8, 2015-udgaven af juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

Medmindre andet er anført, er kravene og nummereringen i punkt B identiske med teksten og nummereringen i OECD-regulativet om officiel prøvning af førerværn til landbrugs- og bæltetraktorer, OECD Code 8, 2015-udgaven af juli 2014.

| (2) | Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås. |
| --- | --- |

(2)

Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås.

---

(1)  Angiver foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

(2)  Energikravet ved – 20 °C er 2,5 gange den værdi, der fastsat for – 30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, dvs. valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

BILAG VIII

Krav til styrtsikre førerværn (statisk prøvning)

A.   ALMINDELIG BESTEMMELSE

| 1. | De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (statisk prøvning), er fastsat i punkt B. |
| --- | --- |

1.

De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (statisk prøvning), er fastsat i punkt B.

B.   KRAV TIL STYRTSIKRE FØRERVÆRN (STATISK PRØVNING)1)

1.   Definitioner

1.1.   [Ikke relevant]

1.2.   Styrtsikkert førerværn (ROPS)

Ved styrtsikkert førerværn (styrtsikkert førerhus eller styrtbøjle), herefter benævnt »førerværn«, forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller formindske faren for føreren, hvis traktoren vælter under normalt brug.

Det styrtsikre førerværn er karakteriseret ved, at det skaber et frirum, der er stort nok til at beskytte føreren, når denne sidder enten inden for det af førerværnet afgrænsede rum eller inden for et rum, der afgrænses af en række rette linjer fra førerværnets yderkanter til enhver del af traktoren, som kan komme i berøring med et fladt underlag, og som er i stand til at bære traktoren i denne position, hvis traktoren triller rundt.

1.3.   Sporvidde

1.3.1.   Indledende definition: hjulets eller bæltets midterplan

Hjulets eller bæltets midterplan befinder sig lige langt fra de to planer for fælgenes eller bælternes omkreds på deres ydersider.

1.3.2.   Definition af sporvidde

Det lodrette plan gennem hjulaksen skærer dets midterplan langs en ret linje, der på et punkt støder mod underlaget. Hvis A og B er de to punkter, der på denne måde er bestemt for hjulene på samme traktoraksel, er sporvidden afstanden mellem punkt A og B. Sporvidden kan således bestemmes for både for- og baghjul. Hvis der er tale om tvillingehjul, er sporvidden afstanden mellem to planer, der udgør hjulparrenes midterplan.

For bæltetraktorer er sporvidden afstanden mellem bælternes midterplan.

1.3.3.   Tillægsdefinition: traktorens midterplan

Man anvender yderpunkterne for punkt A og B på traktorens bagaksel, hvilket giver den størst mulige værdi for sporvidden. Det lodrette plan vinkelret på linjen AB i dennes midterpunkt er traktorens midterplan.

1.4.   Akselafstand

Afstanden mellem de lodrette planer, der går gennem de to AB-linjer som defineret ovenfor, det ene ved forhjulene og det andet ved baghjulene.

1.5.   Bestemmelse af sædets indekspunkt; Sædets placering og indstilling ved prøvning

1.5.1.   Sædet indekspunkt (SIP)2)

Sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353:1995

1.5.2.   Sædets placering og indstilling ved prøvning

| 1.5.2.1. | Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position.

| 1.5.2.2. | Hvis ryglænets hældning kan indstilles, anbringes det i midterste position. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Hvis ryglænets hældning kan indstilles, anbringes det i midterste position.

| 1.5.2.3. | Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, blokeres dette midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, blokeres dette midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger.

| 1.5.2.4. | Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm.

1.6.   Frirum

1.6.1.   Referenceplan for sæde og rat

Frirummet er illustreret i figur 4.11-4.13 og tabel 4.2. Det er defineret i forhold til referenceplanet og sædets indekspunkt (SIP). Referenceplanet defineres ved belastningsseriens påbegyndelse; det er et vertikalt plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets centrum. Normalt falder referenceplanet sammen med traktorens midterplan i længderetningen. Referenceplanet forudsættes at bevæge sig vandret med sædet og rattet under belastning, men at forblive vinkelret på traktoren eller på førerværnets gulvplan. Frirummet defineres på grundlag af punkt 1.6.2. og 1.6.3 nedenfor.

1.6.2.   Bestemmelse af frirummet for traktorer med et ikke-vendbart sæde

Frirummet i traktorer med ikke-vendbart sæde defineres i punkt 1.6.2.1-1.6.2.10 nedenfor og er afgrænset af følgende planer, idet traktoren befinder sig på et plant underlag, og sædet er indstillet som angivet i punkt 1.5.2.1 til 1.5.2.42), og rattet, hvis det kan indstilles, er indstillet til midterpositionen for kørsel i siddende stilling:

| 1.6.2.1. | et vandret plan A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm over sædets indekspunkt (SIP) med linjen B1B2 placeret (a
  h – 10) mm bag SIP |
| --- | --- |

1.6.2.1.

et vandret plan A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm over sædets indekspunkt (SIP) med linjen B1B2 placeret (a
  h – 10) mm bag SIP

| 1.6.2.2. | et skråt plan G1 G2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og både omfatter et punkt 150 mm bag linjen B1B2 og ryglænets bageste punkt |
| --- | --- |

1.6.2.2.

et skråt plan G1 G2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og både omfatter et punkt 150 mm bag linjen B1B2 og ryglænets bageste punkt

| 1.6.2.3. | en cylindrisk flade A1 A2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.3.

en cylindrisk flade A1 A2 I2 I1, som er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor

| 1.6.2.4. | en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2 |
| --- | --- |

1.6.2.4.

en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2

| 1.6.2.5. | et skråt plan C1 D1 D2 C2, som er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.5.

et skråt plan C1 D1 D2 C2, som er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor

| 1.6.2.6. | et lodret plan D1 E1 E2 D2, som er vinkelret på referenceplanet 40 mm foran rattets forreste yderkant |
| --- | --- |

1.6.2.6.

et lodret plan D1 E1 E2 D2, som er vinkelret på referenceplanet 40 mm foran rattets forreste yderkant

| 1.6.2.7. | et vandret plan E1 F1 F2 E2, der passerer gennem et punkt (90 – a
  v) under sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.7.

et vandret plan E1 F1 F2 E2, der passerer gennem et punkt (90 – a
  v) under sædets indekspunkt

| 1.6.2.8. | en flade G1 F1 F2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde |
| --- | --- |

1.6.2.8.

en flade G1 F1 F2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde

| 1.6.2.9. | lodrette planer J1 E1 F1 G1 H1 og J2 E2 F2 G2 H2. Disse lodrette planer skal i forhold til planet E1 F1 F2 E2 strække sig 300 mm opad; afstandene E1 E0 og E2 E0 skal være 250 mm |
| --- | --- |

1.6.2.9.

lodrette planer J1 E1 F1 G1 H1 og J2 E2 F2 G2 H2. Disse lodrette planer skal i forhold til planet E1 F1 F2 E2 strække sig 300 mm opad; afstandene E1 E0 og E2 E0 skal være 250 mm

| 1.6.2.10. | parallelle planer A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 og A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, der er skrå, således at planets øvre kant på den side, hvor kraften påføres, er mindst 100 mm fra det lodrette referenceplan. |
| --- | --- |

1.6.2.10.

parallelle planer A1 B1 C1 D1 J1 H1 I1 og A2 B2 C2 D2 J2 H2 I2, der er skrå, således at planets øvre kant på den side, hvor kraften påføres, er mindst 100 mm fra det lodrette referenceplan.

1.6.3.   Bestemmelse af frirummet i traktorer med vendbar førerplads

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), er frirummet indhyllingen af de to frirum, der er defineret ved rattets og sædets to forskellige positioner.

1.6.4.   Ekstrasæder

| 1.6.4.1. | Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1.

Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter.

| 1.6.4.2. | Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning. |
| --- | --- |

1.6.4.2.

Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning.

| 1.6.4.3. | Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet. |
| --- | --- |

1.6.4.3.

Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet.

1.7.   Masse

1.7.1.   Masse uden ballast

Traktorens masse uden ballastudstyr og, hvis der er tale om traktorer med luftdæk, uden flydende ballast i dækkene. Traktoren skal være i køreklar stand med fyldte tanke, kredsløb og køler, førerværn med beklædning og eventuelt bælteudstyr eller supplerende komponenter til forhjulstræk, som er nødvendige for normal brug. Føreren af køretøjet er ikke omfattet.

1.7.2.   Største tilladte totalmasse

Den for traktoren maksimale masse, som af fabrikanter er angivet som teknisk tilladt og angivet på køretøjets identifikationsplade og/eller i instruktionsbogen.

1.7.3.   Referencemasse

Den masse, fabrikanten har valgt til beregning af den energitilførsel og den trykkraft, der skal anvendes i prøvningerne. Må ikke være mindre end massen uden ballast og skal være tilstrækkeligt til at sikre, at masseforholdet ikke overstiger 1,75 (se punkt 1.7.4).

1.7.4.   Masseforhold

ForholdetFormulamå ikke være større end 1,75.

1.8.   Måletolerancer

| Tid | ± 0,1 s |
| --- | --- |
| Afstand | ± 0,5 mm |
| Kraft | ± 0,1 % (af følerens fulde skala) |
| Vinkel | ± 0,1° |
| Masse | ± 0,2 % (af følerens fulde skala) |

Tid

± 0,1 s

Afstand

± 0,5 mm

Kraft

± 0,1 % (af følerens fulde skala)

Vinkel

± 0,1°

Masse

± 0,2 % (af følerens fulde skala)

1.9.   Symboler

| ah | (mm) | Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet. |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet. |
| D | (mm) | Førerværnets deformation (mm) på det sted og i den retning, belastningen påføres. |
| D' | (mm) | Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel. |
| EIS | (J) | Den påførte energi, der skal optages under sideværts belastning. |
| EIL1 | (J) | Den påførte energi, der skal optages under belastning i længderetningen. |
| EIL2 | (J) | Den påførte energi, der skal optages i tilfælde af endnu en belastning i længderetningen. |
| F | (N) | Statisk belastningskraft. |
| Fmax | (N) | Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning. |
| F' | (N) | Kraft svarende til den krævede beregnede energitilførsel. |
| M | (kg) | Referencemasse anvendt til beregning af energitilførsel og trykkræfter. |

ah

(mm)

Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet.

av

(mm)

Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet.

D

(mm)

Førerværnets deformation (mm) på det sted og i den retning, belastningen påføres.

D'

(mm)

Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel.

EIS

(J)

Den påførte energi, der skal optages under sideværts belastning.

EIL1

(J)

Den påførte energi, der skal optages under belastning i længderetningen.

EIL2

(J)

Den påførte energi, der skal optages i tilfælde af endnu en belastning i længderetningen.

F

(N)

Statisk belastningskraft.

Fmax

(N)

Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning.

F'

(N)

Kraft svarende til den krævede beregnede energitilførsel.

M

(kg)

Referencemasse anvendt til beregning af energitilførsel og trykkræfter.

2.   Anvendelsesområde

| 2.1. | Dette bilag finder anvendelse på traktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul og med en masse uden ballast på mere end 600 kg. Masseforholdet (største tilladte masse/referencemasse) må ikke være højere end 1,75. |
| --- | --- |

2.1.

Dette bilag finder anvendelse på traktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul og med en masse uden ballast på mere end 600 kg. Masseforholdet (største tilladte masse/referencemasse) må ikke være højere end 1,75.

| 2.2. | Den mindste sporvidde for baghjulene bør almindeligvis være på over 1 150 mm. Det anerkendes, at der kan være traktorkonstruktioner, f.eks. plæneklippere, smalle vinmarkstraktorer, lavprofiltraktorer til bygninger eller plantager med begrænset øvre frirum, traktorer med højt frirum og særlige skovbrugsmaskiner såsom udkørsels- eller udslæbningstraktorer, som ikke er omfattet af dette bilag. |
| --- | --- |

2.2.

Den mindste sporvidde for baghjulene bør almindeligvis være på over 1 150 mm. Det anerkendes, at der kan være traktorkonstruktioner, f.eks. plæneklippere, smalle vinmarkstraktorer, lavprofiltraktorer til bygninger eller plantager med begrænset øvre frirum, traktorer med højt frirum og særlige skovbrugsmaskiner såsom udkørsels- eller udslæbningstraktorer, som ikke er omfattet af dette bilag.

3.   Regler og anvisninger

3.1.   Generelle forskrifter

| 3.1.1. | Førerværnet kan være fremstillet enten af traktorfabrikanten eller af en uafhængig virksomhed. I begge tilfælde er prøvningen kun gyldig for den traktormodel, som den blev udført på. Førerværnet skal prøves igen for hver traktormodel, som det skal monteres på. Prøvestationer kan dog attestere, at styrkeprøvningerne også er gældende for traktormodeller afledt af den oprindelige model ved ændring af motor, transmission og styring samt forhjulsophæng. På den anden side kan mere end ét førerværn prøves for enhver traktormodel. |
| --- | --- |

3.1.1.

Førerværnet kan være fremstillet enten af traktorfabrikanten eller af en uafhængig virksomhed. I begge tilfælde er prøvningen kun gyldig for den traktormodel, som den blev udført på. Førerværnet skal prøves igen for hver traktormodel, som det skal monteres på. Prøvestationer kan dog attestere, at styrkeprøvningerne også er gældende for traktormodeller afledt af den oprindelige model ved ændring af motor, transmission og styring samt forhjulsophæng. På den anden side kan mere end ét førerværn prøves for enhver traktormodel.

| 3.1.2. | Det førerværn, der indgives til statisk prøvning, skal være fastgjort på normal måde til den traktor eller det traktorchassis, som det anvendes på. Traktorchassiset skal være komplet, herunder med fastgørelsesbeslag og andre dele af traktoren, som kan blive påvirket af belastninger, der påføres førerværnet. |
| --- | --- |

3.1.2.

Det førerværn, der indgives til statisk prøvning, skal være fastgjort på normal måde til den traktor eller det traktorchassis, som det anvendes på. Traktorchassiset skal være komplet, herunder med fastgørelsesbeslag og andre dele af traktoren, som kan blive påvirket af belastninger, der påføres førerværnet.

| 3.1.3. | For »tandemtraktorer« anvendes massen af standardudgaven af den del, som førerværnet skal monteres på. |
| --- | --- |

3.1.3.

For »tandemtraktorer« anvendes massen af standardudgaven af den del, som førerværnet skal monteres på.

| 3.1.4. | Et førerværn kan være konstrueret til udelukkende at beskytte føreren i tilfælde af, at traktoren vælter. På førerværnet kan det være muligt at montere en mere eller mindre midlertidig beskyttelse mod vejrlig for føreren. Føreren vil normalt fjerne dette, når det er varmt. Der findes imidlertid førerværn, hvor beklædningen er permanent, og hvor ventilation i varmt vejr sikres ved vinduer eller lemme. Da beklædningen kan øge konstruktionens styrke, og da den, hvis den er aftagelig, meget vel kan være aftaget, når der indtræffer et uheld, fjernes skal alle dele, der således kan aftages af føreren, fjernes før prøvningen. Døre, taglemme og vinduer, der kan åbnes, skal enten aftages eller fastgøres i åben stilling under prøvningen, således at de ikke øger førerværnets styrke. Det skal bemærkes, om de i denne stilling vil kunne udgøre en fare for føreren i tilfælde af væltning.
  Herefter vil der i disse regler kun blive refereret til prøvning af førerværnet. Det skal forstås, at dette omfatter beklædning, der ikke er af midlertidig art.
  En beskrivelse af enhver form for midlertidig beklædning, der leveres i forbindelse med førerværnet, skal indgå i specifikationerne. Glas eller lignende skøre materialer skal fjernes inden prøvningen. Traktorkomponenter og komponenter i førerværnet, der kan blive beskadiget unødigt under prøvningen, og som ikke har indflydelse på førerværnets styrke eller dimensioner, kan fjernes inden prøvningen, hvis fabrikanten ønsker dette. Under prøvningen må der ikke foretages reparationer eller justeringer. |
| --- | --- |

3.1.4.

Et førerværn kan være konstrueret til udelukkende at beskytte føreren i tilfælde af, at traktoren vælter. På førerværnet kan det være muligt at montere en mere eller mindre midlertidig beskyttelse mod vejrlig for føreren. Føreren vil normalt fjerne dette, når det er varmt. Der findes imidlertid førerværn, hvor beklædningen er permanent, og hvor ventilation i varmt vejr sikres ved vinduer eller lemme. Da beklædningen kan øge konstruktionens styrke, og da den, hvis den er aftagelig, meget vel kan være aftaget, når der indtræffer et uheld, fjernes skal alle dele, der således kan aftages af føreren, fjernes før prøvningen. Døre, taglemme og vinduer, der kan åbnes, skal enten aftages eller fastgøres i åben stilling under prøvningen, således at de ikke øger førerværnets styrke. Det skal bemærkes, om de i denne stilling vil kunne udgøre en fare for føreren i tilfælde af væltning.

Herefter vil der i disse regler kun blive refereret til prøvning af førerværnet. Det skal forstås, at dette omfatter beklædning, der ikke er af midlertidig art.

En beskrivelse af enhver form for midlertidig beklædning, der leveres i forbindelse med førerværnet, skal indgå i specifikationerne. Glas eller lignende skøre materialer skal fjernes inden prøvningen. Traktorkomponenter og komponenter i førerværnet, der kan blive beskadiget unødigt under prøvningen, og som ikke har indflydelse på førerværnets styrke eller dimensioner, kan fjernes inden prøvningen, hvis fabrikanten ønsker dette. Under prøvningen må der ikke foretages reparationer eller justeringer.

| 3.1.5. | Enhver komponent på traktoren, som bidrager til at styrke førerværnet, som f.eks. skærme, der af fabrikanten er blevet forstærket, bør beskrives og dens mål noteres i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

3.1.5.

Enhver komponent på traktoren, som bidrager til at styrke førerværnet, som f.eks. skærme, der af fabrikanten er blevet forstærket, bør beskrives og dens mål noteres i prøvningsrapporten.

3.2.   Apparatur

For at kontrollere, at frirummet ikke er overskredet under prøvningen, anvendes de midler, som er beskrevet i punkt 1.6, figur 4.11-4.13 og tabel 4.2.

3.2.1.   Vandrette belastningsprøvninger (figur 4.1-4.5)

Følgende anvendes til vandret belastningsprøvning:

| 3.2.1.1. | materiale, udstyr og fastgørelsesmidler, som sikrer, at traktorens chassis er solidt fastgjort til jorden og støttes uafhængigt af dækkene |
| --- | --- |

3.2.1.1.

materiale, udstyr og fastgørelsesmidler, som sikrer, at traktorens chassis er solidt fastgjort til jorden og støttes uafhængigt af dækkene

| 3.2.1.2. | anordning til at påføre førerværnet en vandret kraft; der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen






  3.2.1.2.1. | der anvendes en bjælke med en længde på mindst 250 mm og højst 700 mm med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder bjælkens lodrette dimension på 150 mm |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.

anordning til at påføre førerværnet en vandret kraft; der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen

3.2.1.2.1.

der anvendes en bjælke med en længde på mindst 250 mm og højst 700 mm med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder bjælkens lodrette dimension på 150 mm

| 3.2.1.2.2. | bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være afrundede med en radius på maksimalt 50 mm |
| --- | --- |

3.2.1.2.2.

bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være afrundede med en radius på maksimalt 50 mm

| 3.2.1.2.3. | der skal indlægges kardanled eller tilsvarende for at sikre, at belastningsanordningen ikke tvinger montagen ind i en drejning eller bevægelse i anden retning end belastningsretningen |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

der skal indlægges kardanled eller tilsvarende for at sikre, at belastningsanordningen ikke tvinger montagen ind i en drejning eller bevægelse i anden retning end belastningsretningen

| 3.2.1.2.4. | hvis den lige linje, som defineres af den relevante bjælke i forhold til førerværnet, ikke er vinkelret med belastningsregningen, skal mellemrummet udfyldes, således at belastningen fordeles over den fulde længde |
| --- | --- |

3.2.1.2.4.

hvis den lige linje, som defineres af den relevante bjælke i forhold til førerværnet, ikke er vinkelret med belastningsregningen, skal mellemrummet udfyldes, således at belastningen fordeles over den fulde længde

| 3.2.1.3. | udstyr til måling af kraft og deformation i belastningsretningen i forhold til traktorens chassis. For at sikre nøjagtighed, skal der foretages løbende målinger. Måleinstrumenterne skal være således placeret, at kraften og deformationen registreres på belastningspunktet og på en linje langs med dette. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

udstyr til måling af kraft og deformation i belastningsretningen i forhold til traktorens chassis. For at sikre nøjagtighed, skal der foretages løbende målinger. Måleinstrumenterne skal være således placeret, at kraften og deformationen registreres på belastningspunktet og på en linje langs med dette.

3.2.2.   Trykprøvninger (figur 4.6-4.8)

Følgende anvendes til trykprøvning:

| 3.2.2.1. | materiale, udstyr og fastgørelsesmidler, som sikrer, at traktorens chassis er solidt fastgjort til jorden og støttes uafhængigt af dækkene |
| --- | --- |

3.2.2.1.

materiale, udstyr og fastgørelsesmidler, som sikrer, at traktorens chassis er solidt fastgjort til jorden og støttes uafhængigt af dækkene

| 3.2.2.2. | anordning til at påføre førerværnet en nedadrettet kraft, som omfatter en stiv bjælke med en bredde på 250 mm |
| --- | --- |

3.2.2.2.

anordning til at påføre førerværnet en nedadrettet kraft, som omfatter en stiv bjælke med en bredde på 250 mm

| 3.2.2.3. | udstyr til at måle den totale påførte lodrette kraft. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

udstyr til at måle den totale påførte lodrette kraft.

3.3.   Prøvningsbetingelser

3.3.1.   Førerværnet skal opfylde produktspecifikationerne og skal monteres på et chassis af den relevante traktormodel og fastgøres i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger.

3.3.2.   Montagen skal fastgøres til pladefundamentet, således at de dele, som forbinder montagen og pladefundamentet ikke deformeres væsentligt i forhold til førerværnet under belastningen. Ud over den støtte, der skyldes den indledende fastgørelse, må montagen ikke støttes under belastningen.

3.3.3.   I tilfælde af justerbar sporviddeindstilling for hjul eller bælter, vælges indstillingen således, at der ikke sker nogen påvirkning af førerværnet under prøvningen.

3.3.4.   Førerværnet skal være forsynet med den nødvendige instrumentering til at sikre de påkrævede data for kraft og deformation.

3.3.5.   Alle prøvninger skal udføres på det samme førerværn. Der må ikke foretages reparation eller opretning af nogen konstruktionsdel mellem prøvningens forskellige dele.

3.3.6.   Efter gennemførelse af alle prøverne måles og noteres blivende deformation i førerværnet.

3.4.   Prøvningernes rækkefølge

Prøvningernes foretages i følgende rækkefølge:

3.4.1.   Belastning i længderetningen

For hjultraktorer med mindst 50 % af traktorens masse på bagakslen og for bæltetraktorer skal belastningen i længderetningen påføres bagfra. For andre traktorer skal belastningen i længderetningen påføres forfra.

3.4.2.   Første trykprøvning

Den første trykprøvning påføres samme ende af førerværnet, hvor belastningen i længderetningen fandt sted.

3.4.3.   Sideværts belastning

I tilfælde af forskudt sæde eller et førerværn med asymmetrisk styrke skal belastningen påføres på den side, der med størst sandsynlighed medfører indtrængning i frirummet

3.4.4.   Anden trykprøvning

Den anden trykprøvning påføres den ende af førerværnet modsat den, hvor den første belastning i længderetningen fandt sted. I tilfælde af konstruktioner med to stolper skal den anden trykprøvning ske på samme punkt som den første.

3.4.5.   Anden belastning i længderetningen

| 3.4.5.1. | Der påføres en anden belastning i længderetningen på traktorer med sammenfoldelige (f.eks. to stolper) eller vipbare (f.eks. andet end to stolper) førerværn, hvis der er tale om:
  midlertidig sammenfoldning med henblik på særlige driftsforhold og/eller
  førerværn konstrueret til at vippes med henblik på service, medmindre vippemekanismen er uafhængig af førerværnets konstruktionsmæssige integritet. |
| --- | --- |

3.4.5.1.

Der påføres en anden belastning i længderetningen på traktorer med sammenfoldelige (f.eks. to stolper) eller vipbare (f.eks. andet end to stolper) førerværn, hvis der er tale om:

midlertidig sammenfoldning med henblik på særlige driftsforhold og/eller

førerværn konstrueret til at vippes med henblik på service, medmindre vippemekanismen er uafhængig af førerværnets konstruktionsmæssige integritet.

| 3.4.5.2. | for sammenfoldelige førerværn gælder at, hvis den første belastning i længderetningen blev påført i indklapningsretningen er den anden belastning i længderetningen ikke påkrævet. |
| --- | --- |

3.4.5.2.

for sammenfoldelige førerværn gælder at, hvis den første belastning i længderetningen blev påført i indklapningsretningen er den anden belastning i længderetningen ikke påkrævet.

3.5.   Vandret belastningsprøvning bagfra, forfra og fra siden

3.5.1.   Generelle bestemmelser

| 3.5.1.1. | Belastningen på førerværnet skal fordeles jævnt ved hjælp af en stiv bjælke vinkelret med belastningsretningen (se 3.2.1.2). Den stive bjælke kan være udstyret med en anordning, som sikrer den mod sideværts forskydning. Belastningen skal påføres på en sådan måde, at den kan betragtes som statisk. Når belastningen påføres, registreres kraft og deformation løbende for at sikre nøjagtigheden. Under prøvningen må belastningen ikke formindskes, før prøvningen er slut; Retningen for den påførte kraft skal holdes inden for følgende grænser:






  — | ved prøvningens begyndelse (nulbelastning): ± 2°; |
| --- | --- | --- |

3.5.1.1.

Belastningen på førerværnet skal fordeles jævnt ved hjælp af en stiv bjælke vinkelret med belastningsretningen (se 3.2.1.2). Den stive bjælke kan være udstyret med en anordning, som sikrer den mod sideværts forskydning. Belastningen skal påføres på en sådan måde, at den kan betragtes som statisk. Når belastningen påføres, registreres kraft og deformation løbende for at sikre nøjagtigheden. Under prøvningen må belastningen ikke formindskes, før prøvningen er slut; Retningen for den påførte kraft skal holdes inden for følgende grænser:

—

ved prøvningens begyndelse (nulbelastning): ± 2°;

| — | under prøvningen (under belastning): 10° over og 20° under vandret. |
| --- | --- |

—

under prøvningen (under belastning): 10° over og 20° under vandret.

Belastningspåføringen anses for at være statisk, hvis deformationen under belastning ikke er større end 5 mm/s.

| 3.5.1.2. | Hvis der ikke findes nogen tværgående konstruktionsdel ved det punkt, hvor belastningen påføres, anvendes som erstatning en prøvebjælke, som ikke giver øget styrke. |
| --- | --- |

3.5.1.2.

Hvis der ikke findes nogen tværgående konstruktionsdel ved det punkt, hvor belastningen påføres, anvendes som erstatning en prøvebjælke, som ikke giver øget styrke.

3.5.2.   Belastning i længderetning (figur 4.1 og 4.2)

Belastningen skal påføres vandret og parallelt med traktorens midterplan. Hvis belastningen påføres bagfra (afsnit 3.4.1), påføres belastningen i længderetningen og den sideværts belastning på forskellige sider af traktorens midterplan. Hvis belastningen i længderetningen påføres forfra, skal det være på samme side som den sideværts belastning.

Belastningen påføres den førerværnets øverste tværgående konstruktionsdel (dvs. den del, som mest sandsynligt vil ramme jorden først, hvis traktoren vælter).

Det sted, hvor belastningen skal påføres, skal være 1/6 af bredden af førerværnets top målt indvendig fra det udvendige hjørne. Førerværnets bredde er afstanden mellem to linjer parallel med traktorens midterplan, som berører førerværnets yderste punkter i det vandrette plan, der berører de øverste tværgående konstruktionsdeles øverste punkt.

Hvis det styrtsikre førerværn er udformet af afrundede kontruktionsdele, og der ikke findes egentlige hjørner, følges proceduren for bestemmelse af W herunder. Den prøveansvarlige finder frem til den afrundede konstruktionsdel, som mest sandsynligt vil ramme jorden først i tilfælde af en asymmetrisk baglæns eller forlæns væltning (f.eks. en væltning mod forenden eller bagenden, hvor én side af det styrtsikre førerværn antages at ville bære den initiale belastning). Endepunkterne for W skal være midterpunkterne for den ydre radius, der dannes mellem andre lige eller afrundede konstruktionsdele, som udgør den øverste del af førerværnet. Hvis der kan vælges flere afrundede konstruktionsdele, skal den prøveansvarlige fastsætte jordlinjer for hver relevant konstruktionsdel for at bestemme, hvilken overflade der efter al sandsynlighed vil ramme jorden først. Se eksempler herpå i figur 4.3 a) og b).

Anmærkning:

Hvis der er tale om afrundede konstruktionsdele, er kun bredden ved delens ende, hvor belastningen i længderetningen skal påføres, relevant.

Belastningsfordelerens længde (jf. 3.2.1.2) må ikke være mindre end en tredjedel af førerværnets bredde og ikke mere end 49 mm over dette minimum.

Belastningen i længderetningen stoppes, når:

| 3.5.2.1. | den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel,
  EIL1

  hvor: |
| --- | --- |

3.5.2.1.

den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel,
  EIL1

  hvor:

| 3.5.2.2. | førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor). |
| --- | --- |

3.5.2.2.

førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor).

3.5.3.   Sideværts belastning (figur 4.4 og 4.5)

Den sideværts belastning skal påføres vandret i en vinkel på 90° med traktorens lodrette midterplan. Den skal påføres den øverste konstruktionsdel af førerværnet i et punkt (160 - ah
  ) mm foran sædets indekspunkt.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) påføres belastningen førerværnets øverste konstruktionsdel i et punkt midt imellem de to sædeindekspunkter.

Hvis det er sikkert, at en bestemt del af førerværnet vil ramme jorden først, når traktoren vælter sidelæns, påføres belastningen på dette punkt, forudsat at dette muliggør en jævn fordeling af belastningen som specificeret i 3.5.1.1. I tilfælde af et førerværn med to stolper påføres den sideværts belastning ved den øverste konstruktionsdel på siden, uanset placeringen af sædets indekspunkt.

Specifikationerne for belastningsfordelingsbjælken er angivet i afsnit 3.2.1.2.1.

Den sideværts belastning stoppes, når:

| 3.5.3.1. | Den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel, E
  IS

  hvor: |
| --- | --- |

3.5.3.1.

Den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel, E
  IS

  hvor:

| 3.5.3.2. | Førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor). |
| --- | --- |

3.5.3.2.

Førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor).

3.6.   Trykprøvninger

3.6.1.   Trykprøvning bagtil (figur 4.6, 4.7a-4.7e)

| 3.6.1.1. | Trykbjælken anbringes på tværs af de bageste øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft (F), hvor:



  Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig. |
| --- | --- |

3.6.1.1.

Trykbjælken anbringes på tværs af de bageste øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft (F), hvor:

Formula

Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

| 3.6.1.2. | Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde trykkraft, skal kraften opretholdes, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres en trykkraft F = 20 M. |
| --- | --- |

3.6.1.2.

Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde trykkraft, skal kraften opretholdes, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres en trykkraft F = 20 M.

3.6.2.   Trykprøvning fortil (figur 4.6-4.8)

| 3.6.2.1. | Trykbjælken anbringes på tværs af de forreste, øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft F, hvor:



  Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig. |
| --- | --- |

3.6.2.1.

Trykbjælken anbringes på tværs af de forreste, øverste konstruktionsdele af førerværnet, således at den frembragte trykkraft forekommer i traktorens lodrette referenceplan. Der påføres en trykkraft F, hvor:

Formula

Denne kraft opretholdes i 5 sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

| 3.6.2.2. | Hvis forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 4.8a og 4.8b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres en trykkraft F = 20 M. |
| --- | --- |

3.6.2.2.

Hvis forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft (figur 4.8a og 4.8b), skal kraften vedvare, indtil taget deformeres, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den vælter. Derefter fjernes kraften, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Derefter påføres en trykkraft F = 20 M.

3.7.   Anden belastningsprøvning i længderetningen

Belastningen påføres i det hjørne, der er længst væk fra påføringspunktet for den første belastning i længderetningen, og i modsatte retning i forhold til denne (figur 4.1 og 4.2).

Belastningen i længderetningen stoppes, når:

| 3.7.1. | Den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel, EIL2
  , hvor: |
| --- | --- |

3.7.1.

Den af førerværnet optagne energi er lig med eller større end den foreskrevne energitilførsel, EIL2
  , hvor:

| 3.7.2. | Førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor). |
| --- | --- |

3.7.2.

Førerværnet trænger ind i frirummet eller efterlader frirummet ubeskyttet (godkendelsesbetingelse i 3.8 nedenfor).

3.8.   Betingelser for godkendelse

For at førerværnet kan godkendes, skal det opfylde betingelser under og efter afslutningen af prøvningen:

| 3.8.1. | Under prøvningen må ingen del komme ind i frirummet. Ingen del må ramme sædet under prøvningen. Frirummet må heller ikke være uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene samt sporvidde at være den mindste standardmontering, som angivet af fabrikanten. |
| --- | --- |

3.8.1.

Under prøvningen må ingen del komme ind i frirummet. Ingen del må ramme sædet under prøvningen. Frirummet må heller ikke være uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene samt sporvidde at være den mindste standardmontering, som angivet af fabrikanten.

| 3.8.2. | For knækstyrede traktorer formodes de to deles midterplan at være på linje. |
| --- | --- |

3.8.2.

For knækstyrede traktorer formodes de to deles midterplan at være på linje.

| 3.8.3. | Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres placeringen af førerværnets vigtigste konstruktionsdele i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse. Derefter noteres forskydninger af konstruktionsdelene, som er forårsaget af belastningsprøverne, samt højdeændringer af de forreste og bageste konstruktionsdele i førerværnets tag. |
| --- | --- |

3.8.3.

Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres placeringen af førerværnets vigtigste konstruktionsdele i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse. Derefter noteres forskydninger af konstruktionsdelene, som er forårsaget af belastningsprøverne, samt højdeændringer af de forreste og bageste konstruktionsdele i førerværnets tag.

| 3.8.4. | Når den krævede energioptagelse opnås under hver foreskrevet prøvning med vandret belastning, skal kraften være over 0,8 F
  max
  . |
| --- | --- |

3.8.4.

Når den krævede energioptagelse opnås under hver foreskrevet prøvning med vandret belastning, skal kraften være over 0,8 F
  max
  .

| 3.8.5. | Der skal foretages overbelastningsprøvning, såfremt den påførte kraft aftager med mere end 3 % i løbet af de sidste 5 % af den deformation, der opnås, når den påkrævede energi optages af førerværnet (jf. figur 4.14-4.16). Beskrivelse af overbelastningsprøven:






  3.8.5.1. | en overbelastningsprøvning skal bestå af kontinuerlig vandret belastning i stigningsspring på 5 % af den oprindelige påkrævede energi indtil maksimalt 20 % yderligere energi |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

Der skal foretages overbelastningsprøvning, såfremt den påførte kraft aftager med mere end 3 % i løbet af de sidste 5 % af den deformation, der opnås, når den påkrævede energi optages af førerværnet (jf. figur 4.14-4.16). Beskrivelse af overbelastningsprøven:

3.8.5.1.

en overbelastningsprøvning skal bestå af kontinuerlig vandret belastning i stigningsspring på 5 % af den oprindelige påkrævede energi indtil maksimalt 20 % yderligere energi

| 3.8.5.2. | overbelastningsprøvningen betragtes som bestået, hvis kraften efter optagelse af 5, 10 eller 15 % yderligere energi falder med mindre end 3 % for hvert 5 % stigningsspring, samtidig med at den forbliver højere end 0,8 Fmax
  , eller hvis kraften efter optagelse af 20 % yderligere energi er højere end 0,8 Fmax |
| --- | --- |

3.8.5.2.

overbelastningsprøvningen betragtes som bestået, hvis kraften efter optagelse af 5, 10 eller 15 % yderligere energi falder med mindre end 3 % for hvert 5 % stigningsspring, samtidig med at den forbliver højere end 0,8 Fmax
  , eller hvis kraften efter optagelse af 20 % yderligere energi er højere end 0,8 Fmax

| 3.8.5.3. | yderligere brud eller revner eller indtrængen i eller manglende beskyttelse af frirummet på grund af en elastisk deformation er tilladt under overbelastningsprøvningen. Efter fjernelse af belastningen må førerværnet ikke trænge ind i frirummet, som skal være fuldstændigt beskyttet. |
| --- | --- |

3.8.5.3.

yderligere brud eller revner eller indtrængen i eller manglende beskyttelse af frirummet på grund af en elastisk deformation er tilladt under overbelastningsprøvningen. Efter fjernelse af belastningen må førerværnet ikke trænge ind i frirummet, som skal være fuldstændigt beskyttet.

| 3.8.6. | Den påkrævede kraft skal fastholdes i begge trykprøvninger. |
| --- | --- |

3.8.6.

Den påkrævede kraft skal fastholdes i begge trykprøvninger.

| 3.8.7. | Der må ikke være nogen fremspringende del eller komponent, der sandsynligvis vil kunne forårsage alvorlig skade i tilfælde af væltning, eller som på grund af den indtrådte deformation kan fastklemme føreren f.eks. om benet eller foden. |
| --- | --- |

3.8.7.

Der må ikke være nogen fremspringende del eller komponent, der sandsynligvis vil kunne forårsage alvorlig skade i tilfælde af væltning, eller som på grund af den indtrådte deformation kan fastklemme føreren f.eks. om benet eller foden.

| 3.8.8. | Der må ikke være andre dele, som frembyder alvorlig fare for føreren. |
| --- | --- |

3.8.8.

Der må ikke være andre dele, som frembyder alvorlig fare for føreren.

3.9.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.9.1.   [Ikke relevant]

3.9.2.   Teknisk udvidelse

Hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på traktoren, kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, i følgende tilfælde udstede en »teknisk udvidelsesrapport«:

| 3.9.2.1. | Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller
  Det er ikke nødvendigt at udføre belastnings- og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.9.2.1.1-3.9.2.1.5.






  3.9.2.1.1. | Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn |
| --- | --- | --- |

3.9.2.1.

Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller

Det er ikke nødvendigt at udføre belastnings- og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.9.2.1.1-3.9.2.1.5.

3.9.2.1.1.

Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn

| 3.9.2.1.2. | Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde, hvor bælter udskiftes med hjul på den samme traktor. |
| --- | --- |

3.9.2.1.2.

Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde, hvor bælter udskiftes med hjul på den samme traktor.

| 3.9.2.1.3. | Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.9.2.1.3.

Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske.

| 3.9.2.1.4. | Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.9.2.1.4.

Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske.

| 3.9.2.1.5. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)). |
| --- | --- |

3.9.2.1.5.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)).

| 3.9.2.2. | Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn.
  Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.9.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger)






  3.9.2.2.1. | Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen). |
| --- | --- | --- |

3.9.2.2.

Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn.

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.9.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger)

3.9.2.2.1.

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

| 3.9.2.2.2. | Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.
  Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:






  3.9.2.2.2.1. | Der kan højst godkendes 5 udvidelser uden valideringsprøvning. |
| --- | --- | --- |

3.9.2.2.2.

Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.

Der er fastsat følgende grænser for denne type udvidelser:

3.9.2.2.2.1.

Der kan højst godkendes 5 udvidelser uden valideringsprøvning.

| 3.9.2.2.2.2. | Resultaterne af valideringsprøvningen vil blive accepteret med henblik på udvidelse, hvis alle godkendelseskriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt3), da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning. |
| --- | --- |

3.9.2.2.2.2.

Resultaterne af valideringsprøvningen vil blive accepteret med henblik på udvidelse, hvis alle godkendelseskriterierne i dette bilag er opfyldt, og hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt3), da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning.

| 3.9.2.2.2.3. | Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.9.2.2.2.3.

Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

| 3.9.2.2.3. | Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.9.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse). |
| --- | --- |

3.9.2.2.3.

Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.9.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse).

3.10.   [Ikke relevant]

3.11.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

| 3.11.1. | Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten. |
| --- | --- |

3.11.1.

Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

| 3.11.2. | Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig. |
| --- | --- |

3.11.2.

Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

| 3.11.2.1. | Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer. |
| --- | --- |

3.11.2.1.

Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer.

| 3.11.2.2. | Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.11.2.3 nedenfor. |
| --- | --- |

3.11.2.2.

Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.11.2.3 nedenfor.

| 3.11.2.3. | Stålmaterialet til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med en kontrolleret sejhed, som opfylder minimumsbelastningskravene til Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv) som vist i tabel 4.1. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.
  Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav. Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende belastningsfasthed ved lave temperaturer. |
| --- | --- |

3.11.2.3.

Stålmaterialet til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med en kontrolleret sejhed, som opfylder minimumsbelastningskravene til Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv) som vist i tabel 4.1. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav. Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende belastningsfasthed ved lave temperaturer.

| 3.11.2.4. | Ved prøvning af belastningsenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 4.1, som materialet tillader. |
| --- | --- |

3.11.2.4.

Ved prøvning af belastningsenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 4.1, som materialet tillader.

| 3.11.2.5. | Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 4.1. |
| --- | --- |

3.11.2.5.

Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 4.1.

| 3.11.2.6. | Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003. |
| --- | --- |

3.11.2.6.

Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

| 3.11.2.7. | Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i den side med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

  Tabel 4.1


  Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)








  Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| mm | J | J (2) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |

3.11.2.7.

Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i den side med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

Tabel 4.1

Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

mm

J

J (2)

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

3.12.   [Ikke relevant]

Figur 4.1

Belastningspåføring fortil og bagtil Styrtsikkert førerhus og bageste styrtbøjle

(Mål i mm)

Figur 4.1.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 4.1.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 4.2

Belastningspåføring i længderetningen

Image

Figur 4.3

Eksempler på »W« for styrtsikre førerværn med afrundede konstruktionsdele

Figur 4.3.a

Styrtsikkert førerhus med fire stolper

Image

Tegnforklaring

1— Sædets indekspunkt

2— SIP, midterplan i længderetningen

3— Punktet for den anden belastningspåføring i længderetningen, fortil eller bagtil

4— Punktet for belastningspåføring i længderetningen, bagtil eller fortil

Figur 4.3.b

Styrtsikkert førerhus med to stolper

Image

Tegnforklaring

1— Sædets indekspunkt (SIP)

2— SIP, midterplan i længderetningen

3— Punktet for den anden belastningspåføring i længderetningen, fortil eller bagtil

4— Punktet for belastningspåføring i længderetningen, bagtil eller fortil

Figur 4.4

Påføring af sideværts belastning (set fra siden) styrtsikkert førerhus og bageste styrtbøjle

Figur 4.4.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 4.4.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 4.5

Påføring af sideværts belastning (set bagfra)

| | |
| --- | --- |
| a) | b) |

Image

Image

a)

b)

Figur 4.6

Eksempel på opstilling til trykprøvning

Image

Figur 4.7

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra og bagfra, styrtsikkert førerhus og bageste styrtbøjle

Figur 4.7.a

Tryk bagtil

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 4.7.b

Tryk fortil

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 4.7.c

Trykprøvning for bageste styrtbøjle

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 4.7.d

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 4.7.e

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 4.8

Bjælkens placering ved trykprøvning forfra, når den forreste del ikke kan modstå den fulde trykkraft

Figur 4.8.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 4.8.b

Bageste styrtbøjle

| | |
| --- | --- |

Image

Image

Figur 4.9

Trykkraften påføres med en bjælke, hvis midterpunkt går gennem traktorens lodrette referenceplan (som også er referenceplan for sædet og rattet)

| Tilfælde 1 | : | Når det styrtsikre førerværn, sæde og rat er stift fastgjort til traktorens karrosseri. |
| --- | --- | --- |
| Tilfælde 2 | : | Når det styrtsikre førerværn er stift fastgjort til traktorens karrosseri, og sædet og rattet er placeret på en bund (ophængt eller ej), men de
  IKKE
  er forbundet til det styrtsikre førerværn. |

Tilfælde 1

:

Når det styrtsikre førerværn, sæde og rat er stift fastgjort til traktorens karrosseri.

Tilfælde 2

:

Når det styrtsikre førerværn er stift fastgjort til traktorens karrosseri, og sædet og rattet er placeret på en bund (ophængt eller ej), men de
  IKKE
  er forbundet til det styrtsikre førerværn.

I disse tilfælde indbefatter det lodrette referenceplan for sædet og rattet normalt også traktorens tyngdepunkt under gennemførelsen af hele belastningsserien.

Figur 4.10

Trykkraften påføres med en bjælke, hvis midterpunkt kun går gennem traktorens lodrette referenceplan.

Image

Der kan defineres et tilfælde 3 og 4, hvor det styrtsikre førerværn er fastgjort til en platform, som er stift fastgjort (tilfælde 3) eller ophængt (tilfælde 4) i forhold til traktorens chassis. Disse valg af samlinger eller sammenkoblinger forårsager forskellige bevægelser i førerhuset og frirummet samt det lodrette referenceplan.

Image

Tabel 4.2

Frirummets mål

| Mål | mm | Bemærkninger |
| --- | --- | --- |
| A1 A0 | 100 | min. |
| B1 B0 | 100 | min. |
| F1 F0 | 250 | min. |
| F2 F0 | 250 | min. |
| G1 G0 | 250 | min. |
| G2 G0 | 250 | min. |
| H1 H0 | 250 | min. |
| H2 H0 | 250 | min. |
| J1 J0 | 250 | min. |
| J2 J0 | 250 | min. |
| E1 E0 | 250 | min. |
| E2 E0 | 250 | min. |
| D0 E0 | 300 | min. |
| J0 E0 | 300 | min. |
| A1 A2 | 500 | min. |
| B1 B2 | 500 | min. |
| C1 C2 | 500 | min. |
| D1 D2 | 500 | min. |
| I1 I2 | 500 | min. |
| F0 G0 | — | afhængigt af traktoren |
| G0 G0 | — |
| C0 D0 | — |
| E0 F0 | — |

Mål

mm

Bemærkninger

A1 A0

100

min.

B1 B0

100

min.

F1 F0

250

min.

F2 F0

250

min.

G1 G0

250

min.

G2 G0

250

min.

H1 H0

250

min.

H2 H0

250

min.

J1 J0

250

min.

J2 J0

250

min.

E1 E0

250

min.

E2 E0

250

min.

D0 E0

300

min.

J0 E0

300

min.

A1 A2

500

min.

B1 B2

500

min.

C1 C2

500

min.

D1 D2

500

min.

I1 I2

500

min.

F0 G0

—

afhængigt af traktoren

G0 G0

—

C0 D0

—

E0 F0

—

Figur 4.11

Frirum

Image

Tegnforklaring

| 1 | — | Sædets indekspunkt |
| --- | --- | --- |

1

—

Sædets indekspunkt

| Anmærkning: | Målene fremgår af tabel 4.2 ovenfor. |
| --- | --- |

Anmærkning:

Målene fremgår af tabel 4.2 ovenfor.

Figur 4.12

Frirum

Figur 4.12.a

Set fra siden tværsnit i referenceplanet

Image

Figur 4.12.b

Set bagfra eller forfra

Image

Tegnforklaring

1— Sædets indekspunkt

2— Kraft

3— Lodret referenceplan

Figur 4.13

Frirum for traktorer med vendbart sæde og rat, styrtsikkert førerhus og bageste styrtbøjle

Figur 4.13.a

Styrtsikkert førerhus

Image

Figur 4.13.b

Bageste styrtbøjle

Image

Figur 4.14

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning ikke nødvendig

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D' |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'

| 2. | Overlastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F′ |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F′

Figur 4.15

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning påkrævet

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D' |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′ |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′

| 3. | Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8F max. |
| --- | --- |

3.

Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8F max.

Figur 4.16

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning fortsættes

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D' |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′ |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′

| 3. | Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig

| 4. | Fb < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig |
| --- | --- |

4.

Fb < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig

| 5. | Fb < 0,97 Fc og derfor er yderligere overbelastning nødvendig |
| --- | --- |

5.

Fb < 0,97 Fc og derfor er yderligere overbelastning nødvendig

| 6. | Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 F max |
| --- | --- |

6.

Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 F max

| 7. | Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 F max. |
| --- | --- |

7.

Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 F max.

Forklarende bemærkninger til bilag VIII

| (1) | Medmindre andet er anført, er kravene og nummereringen i punkt B identiske med teksten og nummereringen i OECD-regulativet om officiel prøvning af førerværn til landbrugs- og skovbrugstraktorer (statisk prøvning), OECD Code 4, 2015-udgaven af juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

Medmindre andet er anført, er kravene og nummereringen i punkt B identiske med teksten og nummereringen i OECD-regulativet om officiel prøvning af førerværn til landbrugs- og skovbrugstraktorer (statisk prøvning), OECD Code 4, 2015-udgaven af juli 2014.

| (2) | Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353: 1995, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet været placeres i den bageste og øverste stilling. |
| --- | --- |

(2)

Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353: 1995, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet været placeres i den bageste og øverste stilling.

| (3) | Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås. |
| --- | --- |

(3)

Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås.

---

(1)  Energikravet ved – 20 °C er 2,5 gange den værdi, der er fastsat for – 30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, dvs. valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

(2)  Angiver foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

BILAG IX

Krav vedrørende styrtsikkert førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

A.   GENERELLE BESTEMMELSER

| 1. | De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer), er fastsat i punkt B. |
| --- | --- |

1.

De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (frontmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer), er fastsat i punkt B.

| 2. | Prøvning kan foretages efter den statiske eller den dynamiske prøvningsmetode, der er fastlagt i afsnit B1 og B2. De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente. |
| --- | --- |

2.

Prøvning kan foretages efter den statiske eller den dynamiske prøvningsmetode, der er fastlagt i afsnit B1 og B2. De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente.

| 3. | Ud over de krav, der er fastsat i punkt 2, skal kravene til ydeevnen for sammenfoldelige styrtsikre førerværn, der er fastlagt i afsnit B3, være opfyldt. |
| --- | --- |

3.

Ud over de krav, der er fastsat i punkt 2, skal kravene til ydeevnen for sammenfoldelige styrtsikre førerværn, der er fastlagt i afsnit B3, være opfyldt.

| 4. | I afsnit B 4 beskrives computerprogrammet til bestemmelse af kontinuerlig eller afbrudt rulning, som skal anvendes ved virtuel prøvning. |
| --- | --- |

4.

I afsnit B 4 beskrives computerprogrammet til bestemmelse af kontinuerlig eller afbrudt rulning, som skal anvendes ved virtuel prøvning.

B.   KRAV VEDRØRENDE STYRTSIKRE FØRERVÆRN (FRONTMONTEREDE STYRTSIKRE FØRERVÆRN PÅ SMALSPOREDE TRAKTORER)(1)

1.   Definitioner

1.1   [Ikke relevant]

1.2.   Styrtsikre førerværn (Roll-Over Protective Structure - ROPS)

Ved styrtsikkert førerværn (styrtsikkert førerhus eller styrtbøjle), herefter benævnt »førerværn«, forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller formindske faren for føreren, hvis traktoren vælter under normal brug.

Det styrtsikre førerværn er karakteriseret ved, at det skaber et frirum, der er stort nok til at beskytte føreren, når denne sidder enten inden for det af førerværnet afgrænsede rum eller inden for et rum, der afgrænses af en række rette linjer fra førerværnets yderkanter til enhver del af traktoren, som kan komme i berøring med et fladt underlag, og som er i stand til at bære traktoren i denne position, hvis traktoren ruller rundt.

1.3.   Sporvidde

1.3.1.   Indledende definition: hjulets midterplan

Hjulets midterplan befinder sig lige langt fra de to planer, der går gennem fælgenes ydersider.

1.3.2.   Definition af sporvidde

Det lodrette plan gennem hjulaksen skærer dets midterplan langs en ret linje, der på et punkt støder mod underlaget. Hvis A og B er de to punkter, der på denne måde er bestemt for hjulene på samme traktoraksel, er sporvidden afstanden mellem punkt A og B. Sporvidden kan således bestemmes for både for- og baghjul. Hvis der er tale om tvillingehjul, er sporvidden afstanden mellem to planer, der er hjulparrenes midterplan.

1.3.3.   Tillægsdefinition: traktorens midterplan

Man anvender yderpunkterne for punkt A og B på traktorens bagaksel, hvilket giver den størst mulige værdi for sporvidden. Det lodrette plan vinkelret på linjen AB i dennes midterpunkt er traktorens midterplan.

1.4.   Akselafstand

Afstanden mellem de lodrette planer, der går gennem de to AB-linjer som defineret ovenfor, det ene ved forhjulene og det andet ved baghjulene.

1.5.   Bestemmelse af sædets indekspunkt; sædets placering og indstilling ved prøvning

1.5.1.   Sædets indekspunkt (SIP)2)

Sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353:1995.

1.5.2.   Sædets placering og indstilling ved prøvning

| 1.5.2.1. | Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position.

| 1.5.2.2. | Hvis ryglænets hældning er indstillelig, skal den indstilles til midterste position. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Hvis ryglænets hældning er indstillelig, skal den indstilles til midterste position.

| 1.5.2.3. | Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger.

| 1.5.2.4. | Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm.

1.6.   Frirum

1.6.1.   Lodret referenceplan og referencelinje

Frirummet (figur 6.1) defineres ud fra et lodret referenceplan og en referencelinje:

| 1.6.1.1. | Referenceplanet er et lodret plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets centrum. Normalt falder referenceplanet sammen med traktorens midterplan i længderetningen. Referenceplanet forudsættes at bevæge sig vandret med sædet og rattet under belastning, men at forblive vinkelret på traktoren og på førerværnets gulvplan. |
| --- | --- |

1.6.1.1.

Referenceplanet er et lodret plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets centrum. Normalt falder referenceplanet sammen med traktorens midterplan i længderetningen. Referenceplanet forudsættes at bevæge sig vandret med sædet og rattet under belastning, men at forblive vinkelret på traktoren og på førerværnets gulvplan.

| 1.6.1.2. | Referencelinjen er den linje indeholdt i referenceplanet, der passerer gennem et punkt beliggende 140 + ah
  bagved og 90 – av
  under sædets indekspunkt og det første punkt i ratkransen, som den skærer, når den bevæges fra lodret til vandret. |
| --- | --- |

1.6.1.2.

Referencelinjen er den linje indeholdt i referenceplanet, der passerer gennem et punkt beliggende 140 + ah
  bagved og 90 – av
  under sædets indekspunkt og det første punkt i ratkransen, som den skærer, når den bevæges fra lodret til vandret.

1.6.2.   Bestemmelse af frirummet for traktorer med ikke-vendbart sæde

Frirummet i traktorer med ikke-vendbart sæde defineres i punkt 1.6.2.1 til 1.6.2.11 nedenfor og er afgrænset af følgende planer, idet traktoren befinder sig på et plant underlag, og sædet er indstillet som angivet i punkt 1.5.2.1 til 1.5.2.43), og rattet, hvis det kan indstilles, er indstillet til midterpositionen for kørsel i siddende stilling:

| 1.6.2.1. | to lodrette planer 250 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 nedenfor, og i længderetningen mindst 550 mm foran det lodrette plan vinkelret på det referenceplan, der passerer (210 – ah
  ) mm foran sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.1.

to lodrette planer 250 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 nedenfor, og i længderetningen mindst 550 mm foran det lodrette plan vinkelret på det referenceplan, der passerer (210 – ah
  ) mm foran sædets indekspunkt

| 1.6.2.2. | to lodrette planer 200 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 nedenfor, og i længderetningen fra den flade, der er defineret i punkt 1.6.2.11 nedenfor, til det lodrette plan vinkelret på det referenceplan, der passerer (210 – ah
  ) mm foran sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.2.

to lodrette planer 200 mm på hver side af referenceplanet op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 nedenfor, og i længderetningen fra den flade, der er defineret i punkt 1.6.2.11 nedenfor, til det lodrette plan vinkelret på det referenceplan, der passerer (210 – ah
  ) mm foran sædets indekspunkt

| 1.6.2.3. | et skråt plan vinkelret på referenceplanet, parallelt med og 400 mm over referencelinjen, som strækker sig bagud til det punkt hvor det skærer det lodrette plan, som er vinkelret på referenceplanet og går gennem et punkt (140 + ah
  ) mm bagved sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.3.

et skråt plan vinkelret på referenceplanet, parallelt med og 400 mm over referencelinjen, som strækker sig bagud til det punkt hvor det skærer det lodrette plan, som er vinkelret på referenceplanet og går gennem et punkt (140 + ah
  ) mm bagved sædets indekspunkt

| 1.6.2.4. | et skråt plan, vinkelret på referenceplanet, som skærer det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.3 ovenfor ved dettes bageste kant og hviler på overkanten af ryglænet |
| --- | --- |

1.6.2.4.

et skråt plan, vinkelret på referenceplanet, som skærer det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.3 ovenfor ved dettes bageste kant og hviler på overkanten af ryglænet

| 1.6.2.5. | et lodret plan, som er vinkelret på referenceplanet og passerer mindst 40 mm foran rattet og mindst 760 – ah
  foran sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.5.

et lodret plan, som er vinkelret på referenceplanet og passerer mindst 40 mm foran rattet og mindst 760 – ah
  foran sædets indekspunkt

| 1.6.2.6. | en cylinderflade, hvis akse er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 150 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.3 og 1.6.2.5 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.6.

en cylinderflade, hvis akse er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 150 mm og tangerer de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.3 og 1.6.2.5 ovenfor

| 1.6.2.7. | to parallelle skråtstillede planer, som går gennem de øverste kanter af de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 ovenfor, således at det skråtstillede plan i den side, på hvilken slaget rammer, ikke kommer nærmere end 100 mm ved referenceplanet over frirummet |
| --- | --- |

1.6.2.7.

to parallelle skråtstillede planer, som går gennem de øverste kanter af de planer, der er defineret i punkt 1.6.2.1 ovenfor, således at det skråtstillede plan i den side, på hvilken slaget rammer, ikke kommer nærmere end 100 mm ved referenceplanet over frirummet

| 1.6.2.8. | et horisontalt plan, der passerer gennem et punkt 90 – av
  under sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.8.

et horisontalt plan, der passerer gennem et punkt 90 – av
  under sædets indekspunkt

| 1.6.2.9. | to dele af det lodrette plan vinkelret på referenceplanet, som passerer 210 – ah
  foran sædets indekspunkt, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de bageste grænser for planerne defineret i punkt 1.6.2.1 ovenfor og de forreste grænser for planerne defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.9.

to dele af det lodrette plan vinkelret på referenceplanet, som passerer 210 – ah
  foran sædets indekspunkt, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de bageste grænser for planerne defineret i punkt 1.6.2.1 ovenfor og de forreste grænser for planerne defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor

| 1.6.2.10. | to dele af det vandrette plan, som passerer 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 ovenfor, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de øverste grænser for de lodrette planer defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor med de nederste grænser for de skråtstillede planer defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.10.

to dele af det vandrette plan, som passerer 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.8 ovenfor, idet begge disse to dele forbinder henholdsvis de øverste grænser for de lodrette planer defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor med de nederste grænser for de skråtstillede planer defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor

| 1.6.2.11. | en flade, om nødvendigt krum, hvis frembringer er vinkelret på referenceplanet og hviler på ryglænets bagside. |
| --- | --- |

1.6.2.11.

en flade, om nødvendigt krum, hvis frembringer er vinkelret på referenceplanet og hviler på ryglænets bagside.

1.6.3.   Bestemmelse af frirummet i traktorer med vendbar førerplads

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) er frirummet indhyllingen af de to frirum, der er defineret ved rattets og sædets to forskellige positioner. For hver position af rattet og sædet skal frirummet defineres på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 ovenfor ved førerens stilling i normal position og på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 i bilag X ved førerens stilling i omvendt stilling (se tillæg 2, figur 6.2).

1.6.4.   Ekstrasæder

| 1.6.4.1. | Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1.

Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter.

| 1.6.4.2. | Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning. |
| --- | --- |

1.6.4.2.

Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning.

| 1.6.4.3. | Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet. |
| --- | --- |

1.6.4.3.

Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. SIP skal ikke bestemmes, eftersom frirummet defineres i forhold til førersædet.

1.7.   Masse

1.7.1.   Uden ballast/Masse i ulastet stand

Traktorens masse uden ekstraudstyr, men med kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj og førerværn. Massen af ekstravægt for- eller bagtil, væskefyldning af dækkene, ophængte redskaber eller udstyr og andre særlige komponenter medregnes ikke.

1.7.2.   Største tilladte totalmasse

Den for traktoren maksimale masse angivet af fabrikanten som teknisk tilladt og angivet på køretøjets identifikationsplade og/eller i instruktionsbogen.

1.7.3.   Referencemasse

Den masse, fabrikanten har valgt, og som bruges i formlen til beregning af pendulklodsens faldhøjde og den påførte energi og de belastningskræfter, der skal anvendes i prøvningerne. Må ikke være mindre end massen uden ballast og skal være tilstrækkelig til at sikre, at masseforholdet ikke overstiger 1,75 (se punkt 1.7.4 og 2.1.3).

1.7.4.   Masseforhold

Forholdet Formulamå ikke være større end 1,75.

1.8.   Måletolerancer

| Lineære dimensioner: | | ± 3 mm |
| --- | --- | --- |
| undtagen for: | - dækkenes deformation: | ± 1 mm |
| | - førerværnets deformation under vandret belastning: | ± 1 mm |
| | - pendulklodsens faldhøjde: | ± 1 mm |
| Masser: | | ± 0,2 % (af følerens fulde skala) |
| Kræfter: | | ± 0,1 % (af den fulde skala) |
| Vinkler: | | ± 0,1° |

Lineære dimensioner:

± 3 mm

undtagen for:

- dækkenes deformation:

± 1 mm

- førerværnets deformation under vandret belastning:

± 1 mm

- pendulklodsens faldhøjde:

± 1 mm

Masser:

± 0,2 % (af følerens fulde skala)

Kræfter:

± 0,1 % (af den fulde skala)

Vinkler:

± 0,1°

1.9.   Symboler

| ah | (mm) | Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet |
| B | (mm) | Traktorens mindste totalbredde |
| Bb | (mm) | Førerværnets største ydre bredde |
| D | (mm) | Førerværnets deformation på det sted, hvor slaget rammer (dynamisk prøvning) eller på det sted og i den retning, belastningen påføres (statisk prøvning) |
| D' | (mm) | Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel |
| Ea | (J) | Deformationsenergi absorberet på det sted, hvor belastningen er fjernet Areal inden for F-D-kurven |
| Ei | (J) | Absorberet deformationsenergi. Område i F-D-kurven |
| E'i | (J) | Deformationsenergi absorberet efter supplerende belastning som følge af brud eller revner |
| E''i | (J) | Deformationsenergi absorberet ved overbelastningsprøvning i det tilfælde, hvor belastningen er blevet fjernet inden påbegyndelsen af denne overbelastningsprøve. Areal under F-D-kurven |
| Eil | (J) | Den påførte energi, der skal absorberes under belastning i længderetningen |
| Eis | (J) | Den påførte energi, der skal absorberes under belastning fra siden |
| F | (N) | Statisk belastningskraft |
| F' | (N) | Belastningskraft for den krævede beregnede energitilførsel, svarende til E'i |
| F-D | | Diagram kraft/deformation |
| Fi | (N) | Kraft påført hårdt punkt bagtil |
| Fmax | (N) | Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning. |
| Fv | (N) | Lodret trykkraft. |
| H | (mm) | Faldhøjde for pendulklodsen (dynamisk prøvning). |
| H’ | (mm) | Faldhøjde for pendulklodsen ved supplerende prøvning (dynamisk prøvning) |
| I | (kg.m2) | Traktorens referenceinertimoment omkring baghjulenes midterlinje, uanset disse baghjuls masse |
| L | (mm) | Traktorens referenceakselafstand |
| M | (kg) | Traktorens referencemasse under styrkeprøvningerne. |

ah

(mm)

Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet

av

(mm)

Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet

B

(mm)

Traktorens mindste totalbredde

Bb

(mm)

Førerværnets største ydre bredde

D

(mm)

Førerværnets deformation på det sted, hvor slaget rammer (dynamisk prøvning) eller på det sted og i den retning, belastningen påføres (statisk prøvning)

D'

(mm)

Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel

Ea

(J)

Deformationsenergi absorberet på det sted, hvor belastningen er fjernet Areal inden for F-D-kurven

Ei

(J)

Absorberet deformationsenergi. Område i F-D-kurven

E'i

(J)

Deformationsenergi absorberet efter supplerende belastning som følge af brud eller revner

E''i

(J)

Deformationsenergi absorberet ved overbelastningsprøvning i det tilfælde, hvor belastningen er blevet fjernet inden påbegyndelsen af denne overbelastningsprøve. Areal under F-D-kurven

Eil

(J)

Den påførte energi, der skal absorberes under belastning i længderetningen

Eis

(J)

Den påførte energi, der skal absorberes under belastning fra siden

F

(N)

Statisk belastningskraft

F'

(N)

Belastningskraft for den krævede beregnede energitilførsel, svarende til E'i

F-D

Diagram kraft/deformation

Fi

(N)

Kraft påført hårdt punkt bagtil

Fmax

(N)

Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning.

Fv

(N)

Lodret trykkraft.

H

(mm)

Faldhøjde for pendulklodsen (dynamisk prøvning).

H’

(mm)

Faldhøjde for pendulklodsen ved supplerende prøvning (dynamisk prøvning)

I

(kg.m2)

Traktorens referenceinertimoment omkring baghjulenes midterlinje, uanset disse baghjuls masse

L

(mm)

Traktorens referenceakselafstand

M

(kg)

Traktorens referencemasse under styrkeprøvningerne.

2.   Anvendelsesområde

| 2.1. | Dette bilag finder anvendelse på traktorer med følgende karakteristika:






  2.1.1. | frihøjde højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne, differentiale medregnet |
| --- | --- | --- |

2.1.

Dette bilag finder anvendelse på traktorer med følgende karakteristika:

2.1.1.

frihøjde højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne, differentiale medregnet

| 2.1.2. | fast eller indstillelig mindste sporvidde for den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, mindre end 1 150 mm. Den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, formodes højst at være indstillet til en sporvidde på 1 150 mm. Den anden aksels sporvidde bør kunne indstilles, så bredden ved yderkanten af de smalleste dæk ikke er større end bredden ved yderkanten af dækkene til den anden aksel. Hvis de to aksler er udstyret med fælge og dæk af samme størrelse, skal den faste eller indstillelige sporvidde af de to aksler være mindre end 1 150 mm |
| --- | --- |

2.1.2.

fast eller indstillelig mindste sporvidde for den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, mindre end 1 150 mm. Den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, formodes højst at være indstillet til en sporvidde på 1 150 mm. Den anden aksels sporvidde bør kunne indstilles, så bredden ved yderkanten af de smalleste dæk ikke er større end bredden ved yderkanten af dækkene til den anden aksel. Hvis de to aksler er udstyret med fælge og dæk af samme størrelse, skal den faste eller indstillelige sporvidde af de to aksler være mindre end 1 150 mm

| 2.1.3. | masse på over 400 kg, men under 3 500 kg, svarende til traktorens egenvægt, herunder førerværn og traktoren forsynet med de største dæk, som fabrikanten anbefaler. Den maksimale tilladte masse må ikke overstige 5 250 kg, og masseforholdet (største tilladte masse/referencemasse) må ikke være højere end 1,75 |
| --- | --- |

2.1.3.

masse på over 400 kg, men under 3 500 kg, svarende til traktorens egenvægt, herunder førerværn og traktoren forsynet med de største dæk, som fabrikanten anbefaler. Den maksimale tilladte masse må ikke overstige 5 250 kg, og masseforholdet (største tilladte masse/referencemasse) må ikke være højere end 1,75

| 2.1.4. | udstyret med styrtsikre førerværn af typen med to opstalter, kun monteret foran sædets indekspunkt og kendetegnet ved reduceret frirum, eftersom traktoren er af en mindre model, hvilket under ingen omstændigheder gør det tilrådeligt at hindre adgangen til førerpladsen, men værd at bevare disse strukturer (sammenklappelige eller ikke) i betragtning af, hvor lette de ubestrideligt er at bruge. |
| --- | --- |

2.1.4.

udstyret med styrtsikre førerværn af typen med to opstalter, kun monteret foran sædets indekspunkt og kendetegnet ved reduceret frirum, eftersom traktoren er af en mindre model, hvilket under ingen omstændigheder gør det tilrådeligt at hindre adgangen til førerpladsen, men værd at bevare disse strukturer (sammenklappelige eller ikke) i betragtning af, hvor lette de ubestrideligt er at bruge.

| 2.2. | Der kan forekomme traktortyper, f.eks. specielle skovbrugsmaskiner, såsom lastetraktorer og stammelunnere, som dette bilag ikke finder anvendelse på. |
| --- | --- |

2.2.

Der kan forekomme traktortyper, f.eks. specielle skovbrugsmaskiner, såsom lastetraktorer og stammelunnere, som dette bilag ikke finder anvendelse på.

B1.   METODE TIL STATISK PRØVNING

3.   Regler og anvisninger

3.1.   Indledende forskrifter for styrkeprøvning

3.1.1.   Udførelse af to indledende prøvninger

Førerværnet må kun udsættes for styrkeprøvningen, hvis både sidestabilitetsprøvningen og den ikke-kontinuerlige rulningsprøvning er gennemført på tilfredsstillende vis (se rutediagram i fig. 6.3).

3.1.2.   Klargørelse til de indledende prøvninger

3.1.2.1.   Traktoren skal være udstyret med førerværnet i dettes sikkerhedsstilling.

3.1.2.2.   Traktoren skal være forsynet med dæk af den størst tilladelige diameter angivet af fabrikanten og den mindste dæksbredde, som kan anvendes ved denne diameter. Dækkene må ikke have flydende ballast og skal oppumpes til det tryk, som er angivet for markarbejde.

3.1.2.3.   Baghjulene indstilles til mindste sporvidde; forhjulene indstilles så præcist som muligt til samme sporvidde. Hvis der er to muligheder for indstilling af sporvidden, der afviger lige meget fra baghjulenes mindste sporvidde, skal den største af disse to sporvidder anvendes for forhjulene.

3.1.2.4.   Traktoren skal være påfyldt alle driftsmidler, eller disse skal være erstattet med en tilsvarende masse anbragt i tilsvarende position.

3.1.2.5.   Alle fastgørelsesdele, der anvendes i seriefremstillingen, skal fastgøres på traktoren i den normale position.

3.1.3.   Sidestabilitetsprøvning

3.1.3.1.   Traktoren, der er klargjort som angivet ovenfor, anbringes på et vandret plan, således at traktorens foraksels omdrejningspunkt — eller for en leddelt traktor omdrejningspunktet mellem de to aksler — kan bevæge sig frit.

3.1.3.2.   Ved hjælp af donkraft eller talje vippes den del af traktoren, som er stift forbundet til den aksel, som optager mere end 50 % af traktorens vægt, idet hældningsvinklen måles løbende. Denne vinkel skal mindst være 38 ° i det øjeblik, traktoren er i ustabil ligevægt på de to hjul, der er i berøring med jorden. Prøvningen gennemføres én gang med rattet blokeret ved fuldt udsving til højre og én gang ved fuldt udsving til venstre.

3.1.4.   Ikke-kontinuerlig rulningsprøvning

3.1.4.1.   Generelle bemærkninger

Denne prøvning har til formål at bestemme, om et førerværn effektivt er i stand til at forhindre traktoren i at foretage flere rulninger efter væltning til siden på en gradient på 1:1,5 (fig. 6.4).

Påvisning af ikke-kontinuerlig rulning foretages ved anvendelse af en af de to prøvningsmetoder, som er beskrevet i punkt 3.1.4.2 og 3.1.4.3.

3.1.4.2.   Praktisk påvisning af ikke-kontinuerlig rulningskarakteristik ved hjælp af rulningsprøve

| 3.1.4.2.1 | Rulningsprøvningen gennemføres på en mindst 4 m lang prøverampe (se fig. 6.4). Denne rampes overfladelag består af et 18 cm lag af et materiale, som har et penetrationsindeks (konus) målt i henhold til standarderne ASAE S313.3 FEB1999 og ASAE EP542 FEB1999 på:



  eller |
| --- | --- |

3.1.4.2.1

Rulningsprøvningen gennemføres på en mindst 4 m lang prøverampe (se fig. 6.4). Denne rampes overfladelag består af et 18 cm lag af et materiale, som har et penetrationsindeks (konus) målt i henhold til standarderne ASAE S313.3 FEB1999 og ASAE EP542 FEB1999 på:

Formula

eller

Formula

| 3.1.4.2.2. | Traktoren (klargjort i henhold til punkt 3.1.2) vippes sideværts med en begyndelseshastighed på nul. Ved prøvningen placeres traktoren på rampens top, således at de hjul, som befinder sig på rampesiden, hviler på rampen, og således at traktorens midterplan er parallel med niveaulinjerne. Efter at traktoren har ramt prøvningsrampens overflade, kan den påbegynde ny rulning omkring førerværnets øvre hjørne, men rulningen må ikke fuldføres. Traktoren skal falde tilbage på den side, som ramte prøvningsrampen første gang. |
| --- | --- |

3.1.4.2.2.

Traktoren (klargjort i henhold til punkt 3.1.2) vippes sideværts med en begyndelseshastighed på nul. Ved prøvningen placeres traktoren på rampens top, således at de hjul, som befinder sig på rampesiden, hviler på rampen, og således at traktorens midterplan er parallel med niveaulinjerne. Efter at traktoren har ramt prøvningsrampens overflade, kan den påbegynde ny rulning omkring førerværnets øvre hjørne, men rulningen må ikke fuldføres. Traktoren skal falde tilbage på den side, som ramte prøvningsrampen første gang.

3.1.4.3.   Påvisning af ikke-kontinuerlig rulningskarakteristik ved beregning

| 3.1.4.3.1 | Med henblik på påvisning af ikke-kontinuerlig rulningskarakteristik ved beregning, skal følgende af traktorens egenskaber fastlægges (se fig. 6.5):







  B0 | (m) | Baghjulenes dæksbredde |
| --- | --- | --- | --- |
| B6 | (m) | Førerværnets bredde mellem højre og venstre slagpunkt |
| B7 | (m) | Motorhjelmens bredde |
| D0 | (rad) | Udslagsvinkel for foraksel fra nul-position til fuldt udslag |
| D2 | (m) | Højden af de forreste dæk ved fuld akselbelastning |
| D3 | (m) | Højden af de bageste dæk ved fuld akselbelastning |
| H0 | (m) | Højden af forakslens omdrejningspunkt |
| H1 | (m) | Tyngdepunktets højde |
| H6 | (m) | Slagpunktets højde |
| H7 | (m) | Motorhjelmens højde |
| L2 | (m) | Vandret afstand mellem tyngdepunktet og forakslen |
| L3 | (m) | Vandret afstand mellem tyngdepunktet og bagakslen |
| L6 | (m) | Vandret afstand fra tyngdepunktet til førerværnets hjørne fortil (dette tal er negativt, når dette punkt befinder sig foran tyngdepunktet) |
| L7 | (m) | Vandret afstand mellem tyngdepunktet og motorhjelmens forreste hjørne |
| Mc | (kg) | Traktorens masse som brugt til beregninger |
| Q | (kgm2) | Massens inertimoment målt om den længdeakse, der går igennem tyngdepunktet |
| S | (m) | Sporvidde for bagakslen
  Summen af sporvidden (S) og bredden af dækkene (B0) skal være større end bredden B6 af førerværnet. |

3.1.4.3.1

Med henblik på påvisning af ikke-kontinuerlig rulningskarakteristik ved beregning, skal følgende af traktorens egenskaber fastlægges (se fig. 6.5):

B0

(m)

Baghjulenes dæksbredde

B6

(m)

Førerværnets bredde mellem højre og venstre slagpunkt

B7

(m)

Motorhjelmens bredde

D0

(rad)

Udslagsvinkel for foraksel fra nul-position til fuldt udslag

D2

(m)

Højden af de forreste dæk ved fuld akselbelastning

D3

(m)

Højden af de bageste dæk ved fuld akselbelastning

H0

(m)

Højden af forakslens omdrejningspunkt

H1

(m)

Tyngdepunktets højde

H6

(m)

Slagpunktets højde

H7

(m)

Motorhjelmens højde

L2

(m)

Vandret afstand mellem tyngdepunktet og forakslen

L3

(m)

Vandret afstand mellem tyngdepunktet og bagakslen

L6

(m)

Vandret afstand fra tyngdepunktet til førerværnets hjørne fortil (dette tal er negativt, når dette punkt befinder sig foran tyngdepunktet)

L7

(m)

Vandret afstand mellem tyngdepunktet og motorhjelmens forreste hjørne

Mc

(kg)

Traktorens masse som brugt til beregninger

Q

(kgm2)

Massens inertimoment målt om den længdeakse, der går igennem tyngdepunktet

S

(m)

Sporvidde for bagakslen

Summen af sporvidden (S) og bredden af dækkene (B0) skal være større end bredden B6 af førerværnet.

| 3.1.4.3.2. | Beregningerne kan foretages på basis af følgende forenklede hypoteser:






  3.1.4.3.2.1. | den stationære traktor vælter på en rampe med en hældning på 1:1,5 med en fri foraksel, når tyngdepunktet befinder sig lodret over rulningsaksen |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2.

Beregningerne kan foretages på basis af følgende forenklede hypoteser:

3.1.4.3.2.1.

den stationære traktor vælter på en rampe med en hældning på 1:1,5 med en fri foraksel, når tyngdepunktet befinder sig lodret over rulningsaksen

| 3.1.4.3.2.2. | rulningsaksen er parallel med traktorens længdeakse og passerer gennem centrum for de nederste for- og baghjuls kontaktflader med prøvningsrampen |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.2.

rulningsaksen er parallel med traktorens længdeakse og passerer gennem centrum for de nederste for- og baghjuls kontaktflader med prøvningsrampen

| 3.1.4.3.2.3. | traktoren glider ikke på prøvningsrampen |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.3.

traktoren glider ikke på prøvningsrampen

| 3.1.4.3.2.4. | stødet på prøvningsrampen er delvis elastisk med en elasticitetskoefficient på: |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.4.

stødet på prøvningsrampen er delvis elastisk med en elasticitetskoefficient på:

| 3.1.4.3.2.5. | penetrationsdybden i prøvningsrampen og deformationen af førerværnet giver tilsammen: |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.5.

penetrationsdybden i prøvningsrampen og deformationen af førerværnet giver tilsammen:

| 3.1.4.3.2.6. | ingen andre dele af traktoren trænger ind i prøvningsrampen. |
| --- | --- |

3.1.4.3.2.6.

ingen andre dele af traktoren trænger ind i prøvningsrampen.

| 3.1.4.3.3. | Computerprogrammet (BASIC4)) til bestemmelse af, om en sideværts væltende smalsporet traktor med frontmonteret førerværn fortsætter med at rulle rundt eller standser rulningen, findes i afsnit B4 med eksemplerne 6.1 til 6.11. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3.

Computerprogrammet (BASIC4)) til bestemmelse af, om en sideværts væltende smalsporet traktor med frontmonteret førerværn fortsætter med at rulle rundt eller standser rulningen, findes i afsnit B4 med eksemplerne 6.1 til 6.11.

3.1.5.   Målemetoder

3.1.5.1.   Vandrette afstande mellem tyngdepunktet og bagakslen (L3) eller forakslen (L2)

Afstanden mellem bag- og foraksel på begge sider af traktoren skal måles for at kontrollere, at der ikke er nogen drejningsvinkel.

Afstandene mellem tyngdepunktet og bagakslen (L3) eller forakslen (L2) skal beregnes ud fra traktorens massefordeling mellem bag- og forhjulene.

3.1.5.2.   Bagdækkenes højde (D3) og fordækkenes højde (D2)

Afstanden fra dækkets højeste punkt til jordplanet skal måles (figur 6.5), og der skal anvendes samme metode til for- og bagdæk.

3.1.5.3.   Vandret afstand fra tyngdepunktet til forreste skæringspunkt med førerværnet (L6).

Afstanden mellem tyngdepunkt og det forreste skæringspunkt med førerværnet skal måles (figur 6.6.a, 6.6.b og 6.6.c). Hvis førerværnet er placeret foran tyngdepunktets plan, skal den målte værdi være forsynet med et minustegn (– L6).

3.1.5.4.   Førerværnets bredde (B6)

Afstanden mellem det højre og venstre slagpunkt på førerværnets to lodrette stolper skal måles.

Slagpunktet defineres af det plan tangentielt med førerværnet, som passerer gennem den linje, der forbinder de øverste udvendige punkter for for- og bagdæk (figur 6.7).

3.1.5.5.   Førerværnets højde (H6)

Den lodrette afstand fra førerværnets slagpunkt til jordplanet måles.

3.1.5.6.   Motorhjelmens højde (H7)

Den lodrette afstand fra motorhjelmens slagpunkt til jordplanet måles.

Slagpunktet defineres af det plan tangentielt med motorhjelmen og førerværnet, som passerer gennem de øverste udvendige punkter på fordækket (fig. 6.7). Målingen skal foretages på begge sider af motorhjelmen.

3.1.5.7.   Motorhjelmens højde (B7)

Afstanden mellem motorhjelmens to slagpunkter, som defineret ovenfor, måles.

3.1.5.8.   Vandret afstand mellem tyngdepunktet og motorhjelmens forreste hjørne (L7)

Afstanden fra motorhjelmens slagpunkt, som defineret ovenfor, til tyngdepunktet måles.

3.1.5.9.   Højden af forakslens omdrejningspunkt (H0)

Den lodrette afstand mellem midten af forakslens omdrejningspunkt og midten af fordækkenes aksel (H01) skal indgå i fabrikantens tekniske rapport og skal kontrolleres.

Den lodrette afstand fra midten af fordækkenes aksel til jordplanet (H02) måles (figur 6.8).

Højden af forakslens omdrejningspunkt (H0) er summen af de to ovennævnte værdier.

3.1.5.10.   Sporvidde for bagakslen (S)

Bagakslens mindste sporvidde med dæk af største størrelse, som specificeret af fabrikanten, måles (fig. 6.9).

3.1.5.11.   Baghjulenes dæksbredde (B0)

Afstanden mellem det udvendige og det indvendige lodrette plan for et bagdæk på dets øverste del måles (fig. 6.9).

3.1.5.12.   Udslagsvinkel for foraksel (D0)

Den største vinkel defineret af udsvingningen af forakslen fra vandret position til maksimal deflektion skal måles på begge sider af akslen, idet der tages hensyn til evt. stempelstøddæmper. Den største målte vinkel anvendes.

3.1.5.13.   Traktorens masse

Traktorens masse bestemmes i henhold til betingelserne i punkt 1.7.1.

3.2.   Forskrifter for prøvning af førerværns styrke og styrken af deres fastgørelse på traktoren

3.2.1.   Generelle krav

3.2.1.1.   Prøvningens formål

Prøvningen har til formål — med brug af særlige prøvningsapparater — at simulere de belastninger, som påføres førerværnet, når traktoren vælter. Disse prøvninger gør det muligt at bestemme styrken af førerværnet og af de beslag, ved hvilke det er fastgjort til traktoren, og af enhver del af traktoren, som overfører prøvningsbelastningen.

3.2.1.2.   Prøvningsmetoder

Prøvning kan foretages efter den dynamiske eller den statiske metode (se bilag A). De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente.

3.2.1.3.   Generelle regler for klargøring til prøvninger

| 3.2.1.3.1. | Førerværnet skal være i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det skal være fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode på en af de traktorer, hvortil det er konstrueret.






  Anmærkning: | En komplet traktor er ikke nødvendig til styrkeprøvningen ved den statiske metode; dog skal traktorens førerværn og de dele, hvorpå det er fastgjort, udgøre en helhed, der i det følgende benævnes »montagen«. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.3.1.

Førerværnet skal være i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det skal være fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode på en af de traktorer, hvortil det er konstrueret.

Anmærkning:

En komplet traktor er ikke nødvendig til styrkeprøvningen ved den statiske metode; dog skal traktorens førerværn og de dele, hvorpå det er fastgjort, udgøre en helhed, der i det følgende benævnes »montagen«.

| 3.2.1.3.2. | Under såvel den statiske som den dynamiske prøvning skal traktoren (eller montagen) være forsynet med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse på styrken af førerværnet, eller som kan være nødvendige for styrkeprøvningen.
  Komponenter, som kan forårsage fare i frirummet, skal også være monteret på traktoren (eller montagen), for at de kan undersøges for at konstatere, om acceptkriterierne i punkt 3.2.3 er opfyldt.
  Alle traktorens og førerværnets dele, herunder førerværn mod vejrlig, skal indleveres eller angives på tegninger. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2.

Under såvel den statiske som den dynamiske prøvning skal traktoren (eller montagen) være forsynet med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse på styrken af førerværnet, eller som kan være nødvendige for styrkeprøvningen.

Komponenter, som kan forårsage fare i frirummet, skal også være monteret på traktoren (eller montagen), for at de kan undersøges for at konstatere, om acceptkriterierne i punkt 3.2.3 er opfyldt.

Alle traktorens og førerværnets dele, herunder førerværn mod vejrlig, skal indleveres eller angives på tegninger.

| 3.2.1.3.3. | Under styrkeprøvningerne fjernes alle aftagelige paneler og løse ikke-konstruktionsdele, således at de ikke forøger førerværnets styrke. |
| --- | --- |

3.2.1.3.3.

Under styrkeprøvningerne fjernes alle aftagelige paneler og løse ikke-konstruktionsdele, således at de ikke forøger førerværnets styrke.

| 3.2.1.3.4. | Sporvidden indstilles, således at førerværnet så vidt muligt ikke støttes af dækkene under styrkeprøvningerne. Hvis prøvningen foretages efter den statiske fremgangsmåde, kan hjulene fjernes. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4.

Sporvidden indstilles, således at førerværnet så vidt muligt ikke støttes af dækkene under styrkeprøvningerne. Hvis prøvningen foretages efter den statiske fremgangsmåde, kan hjulene fjernes.

3.2.2.   Prøvninger

3.2.2.1.   Prøvningernes rækkefølge efter den statiske metode

Prøvningerne skal, uden at dette berører de supplerende prøvninger i henhold til punkt 3.3.1.6 og 3.3.1.7 udføres i følgende rækkefølge:

| 1) | belastningsprøvning bagtil

  (se 3.3.1.1) |
| --- | --- |

1)

belastningsprøvning bagtil

(se 3.3.1.1)

| 2) | trykprøvning bagtil

  (se 3.3.1.4) |
| --- | --- |

2)

trykprøvning bagtil

(se 3.3.1.4)

| 3) | belastningsprøvning fortil

  (se 3.3.1.2) |
| --- | --- |

3)

belastningsprøvning fortil

(se 3.3.1.2)

| 4) | belastningsprøvning fra siden

  (se 3.3.1.3) |
| --- | --- |

4)

belastningsprøvning fra siden

(se 3.3.1.3)

| 5) | trykprøvning fortil

  (se 3.3.1.5). |
| --- | --- |

5)

trykprøvning fortil

(se 3.3.1.5).

3.2.2.2.   Generelle krav

| 3.2.2.2.1. | Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra. |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.

Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra.

| 3.2.2.2 2 | Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne. |
| --- | --- |

3.2.2.2 2

Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne.

| 3.2.2.2.3. | Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset. |
| --- | --- |

3.2.2.2.3.

Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset.

| 3.2.2.2.4. | Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningen. |
| --- | --- |

3.2.2.2.4.

Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningen.

| 3.2.2.2.5. | Den side, der vælges til den første belastningsprøvning bagtil, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Belastning eller slag fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Belastningen fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som belastningen fra siden. |
| --- | --- |

3.2.2.2.5.

Den side, der vælges til den første belastningsprøvning bagtil, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Belastning eller slag fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Belastningen fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som belastningen fra siden.

3.2.3.   Acceptkriterier

3.2.3.1.   Et førerværn anses for at have opfyldt styrkekravene, hvis det opfylder følgende krav:

| 3.2.3.1.1. | Efter hver delprøvning må der ikke fremkomme brud eller revner som beskrevet i punkt 3.3.1.2.1. |
| --- | --- |

3.2.3.1.1.

Efter hver delprøvning må der ikke fremkomme brud eller revner som beskrevet i punkt 3.3.1.2.1.

| 3.2.3.1.2. | Hvis der under en af prøvningerne opstår brud eller revner, skal der straks efter den prøvning, der medførte brud eller revner, udføres en ekstra prøvning i henhold til punkt 3.3.1.7. |
| --- | --- |

3.2.3.1.2.

Hvis der under en af prøvningerne opstår brud eller revner, skal der straks efter den prøvning, der medførte brud eller revner, udføres en ekstra prøvning i henhold til punkt 3.3.1.7.

| 3.2.3.1.3. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i 1.6. |
| --- | --- |

3.2.3.1.3.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i 1.6.

| 3.2.3.1.4. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 3.3.2.2. |
| --- | --- |

3.2.3.1.4.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 3.3.2.2.

| 3.2.3.1.5. | Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion. |
| --- | --- |

3.2.3.1.5.

Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion.

| 3.2.3.1.6. | Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 3.3.2.4, skal være mindre end 250 mm. |
| --- | --- |

3.2.3.1.6.

Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 3.3.2.4, skal være mindre end 250 mm.

3.2.3.2.   Der må ikke være noget udstyr, som frembyder nogen fare for føreren. Der må ikke være udspringende dele eller tilbehør, som vil kunne såre føreren, hvis traktoren vælter, eller dele eller tilbehør, som vil kunne fastklemme ham — for eksempel om benet eller foden — som følge af førerværnets deformationer.

3.2.4.   [Ikke relevant]

3.2.5.   Apparatur og udstyr

3.2.5.1.   Statisk prøvningsapparatur

| 3.2.5.1.1. | Med dette statiske prøvningsapparatur skal førerværnet kunne udsættes for tryk eller belastninger. |
| --- | --- |

3.2.5.1.1.

Med dette statiske prøvningsapparatur skal førerværnet kunne udsættes for tryk eller belastninger.

| 3.2.5.1.2. | Der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen og langs en bom på mindst 250 mm og højst 700 mm og med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder. Den stive bjælke skal have en lodret anlægsflade med en højde på 150 mm. Bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være krumme med en radius på maksimalt 50 mm. |
| --- | --- |

3.2.5.1.2.

Der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen og langs en bom på mindst 250 mm og højst 700 mm og med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder. Den stive bjælke skal have en lodret anlægsflade med en højde på 150 mm. Bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være krumme med en radius på maksimalt 50 mm.

| 3.2.5.1.3. | Bommens anlægsflade skal kunne indstille sig til enhver vinkel på belastningsretningen, således at den kan følge vinkeldrejningerne i førerværnets bærende overflade, når førerværnet deformeres. |
| --- | --- |

3.2.5.1.3.

Bommens anlægsflade skal kunne indstille sig til enhver vinkel på belastningsretningen, således at den kan følge vinkeldrejningerne i førerværnets bærende overflade, når førerværnet deformeres.

| 3.2.5.1.4. | Kraftens retning (afvigelse fra vandret og lodret):






  — | ved prøvningens begyndelse ved nulbelastning: ± 2° |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1.4.

Kraftens retning (afvigelse fra vandret og lodret):

—

ved prøvningens begyndelse ved nulbelastning: ± 2°

| — | under prøvningen, under belastning: 10° over og 20° under vandret. Disse afvigelser skal mindskes mest muligt. |
| --- | --- |

—

under prøvningen, under belastning: 10° over og 20° under vandret. Disse afvigelser skal mindskes mest muligt.

| 3.2.5.1.5. | Deformationen skal være tilstrækkeligt lav (under 5 mm/s), til at belastningen hele tiden kan anses for at være »statisk«. |
| --- | --- |

3.2.5.1.5.

Deformationen skal være tilstrækkeligt lav (under 5 mm/s), til at belastningen hele tiden kan anses for at være »statisk«.

3.2.5.2.   Apparatur til måling af energi absorberet af førerværnet

| 3.2.5.2.1. | Kurven for deformationens afhængighed af kraften afsættes for at bestemme, hvor meget energi der absorberes af førerværnet. Det er ikke nødvendigt at måle kraften og deformationen på det sted, hvor førerværnet udsættes for belastningen; kraften og deformationen skal imidlertid måles samtidigt og colineært. |
| --- | --- |

3.2.5.2.1.

Kurven for deformationens afhængighed af kraften afsættes for at bestemme, hvor meget energi der absorberes af førerværnet. Det er ikke nødvendigt at måle kraften og deformationen på det sted, hvor førerværnet udsættes for belastningen; kraften og deformationen skal imidlertid måles samtidigt og colineært.

| 3.2.5.2.2. | Begyndelsespunktet for deformationsmålingen vælges således, at kun den energi, der absorberes af førerværnet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning. |
| --- | --- |

3.2.5.2.2.

Begyndelsespunktet for deformationsmålingen vælges således, at kun den energi, der absorberes af førerværnet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning.

3.2.5.3.   Forankring af traktoren til underlaget

| 3.2.5.3.1. | Forankringsskinnerne, der skal have fornøden indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist, skal være solidt fastgjort til et fast underlag nær ved prøvningsapparaturet. |
| --- | --- |

3.2.5.3.1.

Forankringsskinnerne, der skal have fornøden indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist, skal være solidt fastgjort til et fast underlag nær ved prøvningsapparaturet.

| 3.2.5.3.2. | Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af dertil egnede midler (plader, kiler, ståltove, donkrafte osv.), således at den ikke kan bevæge sig under prøvningen. Dette krav kontrolleres under prøvningen ved hjælp af det sædvanlige udstyr til længdemåling.
  Hvis traktoren flytter sig, gentages hele prøvningen, medmindre det system til måling af deformationerne, der benyttes ved afsætningen af kurven for deformationens afhængighed af kraften, er forbundet med traktoren. |
| --- | --- |

3.2.5.3.2.

Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af dertil egnede midler (plader, kiler, ståltove, donkrafte osv.), således at den ikke kan bevæge sig under prøvningen. Dette krav kontrolleres under prøvningen ved hjælp af det sædvanlige udstyr til længdemåling.

Hvis traktoren flytter sig, gentages hele prøvningen, medmindre det system til måling af deformationerne, der benyttes ved afsætningen af kurven for deformationens afhængighed af kraften, er forbundet med traktoren.

3.2.5.4.   Trykapparatur

Et apparatur, som vist i figur 6.10, skal kunne udøve et lodret nedadrettet tryk på førerværnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke bærer belastningen.

3.2.5.5.   Andet måleudstyr

Følgende måleanordninger er også nødvendige:

| 3.2.5.5.1. | en anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se figur 6.11) |
| --- | --- |

3.2.5.5.1.

en anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se figur 6.11)

| 3.2.5.5.2. | en anordning til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.3.2.2). |
| --- | --- |

3.2.5.5.2.

en anordning til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.3.2.2).

3.3.   Metode til statisk prøvning

3.3.1.   Belastningsprøvninger og trykprøvninger

3.3.1.1.   Belastning bagtil

| 3.3.1.1.1. | Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan.
  Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Det lodrette plan for belastningen skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.

Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan.

Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Det lodrette plan for belastningen skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 3.3.1.1.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.6.3. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.6.3.

| 3.3.1.1.3 | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være: |
| --- | --- |

3.3.1.1.3

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

| 3.3.1.1.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) anvendes samme formel. |
| --- | --- |

3.3.1.1.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) anvendes samme formel.

3.3.1.2.   Belastning fortil

| 3.3.1.2.1. | Belastningen påføres vandret i et lodret plan i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et vandret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant.
  Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

3.3.1.2.1.

Belastningen påføres vandret i et lodret plan i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et vandret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant.

Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 3.3.1.2.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.5.3. |
| --- | --- |

3.3.1.2.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.5.3.

| 3.3.1.2.3. | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være: |
| --- | --- |

3.3.1.2.3.

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

| 3.3.1.2.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte formel eller den valgte af følgende formler:



  eller |
| --- | --- |

3.3.1.2.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte formel eller den valgte af følgende formler:

Formula

eller

Formula

3.3.1.3.   Sideværts belastning

| 3.3.1.3.1. | Sidebelastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter, og er normalt den øverste kant. |
| --- | --- |

3.3.1.3.1.

Sidebelastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter, og er normalt den øverste kant.

| 3.3.1.3.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.5.3. |
| --- | --- |

3.3.1.3.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.2.5.3.

| 3.3.1.3.3. | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være: |
| --- | --- |

3.3.1.3.3.

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

| 3.3.1.3.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte formel eller følgende formel: |
| --- | --- |

3.3.1.3.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte formel eller følgende formel:

Formula

3.3.1.4.   Trykprøvning bagtil

Bjælken skal være anbragt tværs over den bageste, øverste del af førerværnet; resultanten af belastningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der påføres en kraft Fv, hvor:

Formula

Kraften Fv skal opretholdes i fem sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet.

Kraften fjernes så, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Herefter påføres trykkraften Fv igen.

3.3.1.5.   Trykprøvning fortil

Bjælken skal være anbragt på tværs af den forreste, øverste del af førerværnet; resultanten af belastningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der påføres en kraft Fv, hvor:

Formula

Kraften Fv skal opretholdes i fem sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

Når forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet.

Kraften fjernes så, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Herefter påføres trykkraften Fv igen.

3.3.1.6.   Supplerende overbelastningsprøvning (figur 6.14 - 6.16)

En overbelastningsprøvning skal udføres, hvis kraften aftager med mere end 3 % i løbet af de sidste 5 % af den deformation, der opnås ved førerværnets absorption af den påkrævede energi (se figur 6.15).

Overbelastningsprøvningen gennemføres ved at fortsætte den vandrette belastning i spring på 5 % af den fra starten påkrævede energi indtil maksimalt 20 % mere end den påkrævede energi (se figur 6.16).

Overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis kraften efter påførsel af yderligere 5 %, 10 % eller 15 % energi aftager medmindre end 3 % for hvert spring på 5 %, og såfremt kraften forbliver højere end 0,8 Fmax.

Overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis kraften er højere end 0,8 Fmax, efter at førerværnet har absorberet 20 % af den yderligere påførte energi.

Yderligere brud eller revner og/eller indtrængen i eller manglende beskyttelse af frirummet på grund af en elastisk deformation er tilladt under overbelastningsprøvningen. Efter ophør af belastningen må førerværnet dog ikke trænge ind i frirummet, og dette skal være fuldstændigt beskyttet.

3.3.1.7.   Supplerende trykprøvninger

Hvis der under en trykprøvning opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som uvæsentlige, skal der udføres en ny trykprøvning, men med en kraft på 1,2 Fv, umiddelbart efter den prøve, der forårsagede bruddene eller revnerne.

3.3.2.   Målinger

3.3.2.1.   Brud og revner

Efter hver prøvning undersøges alle konstruktionsdele, samlinger og fastgørelsessystemer visuelt for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig betydning.

3.3.2.2.   Indtrængning i frirummet

Under hver prøvning undersøges førerværnet for at se, om nogen del af dette er trængt ind i frirummet som defineret i punkt 1.6 ovenfor.

Frirummet må heller ikke gå uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene på for- og bagakslerne samt sporvidde at være den mindste standardmontering som angivet af fabrikanten.

3.3.2.3.   Prøvninger af hårde punkter bagtil

Hvis traktoren er udstyret med en stiv struktur, en skærm eller ethvert andet hårdt punkt, der er anbragt bag ved førersædet, betragtes dette element som et støttepunkt i tilfælde af stejling eller væltning. Dette hårde punkt bag ved førersædet skal, uden at gå i stykker eller komme ind i frirummet, være i stand til at modstå en nedadrettet kraft Fi, hvor:

Formula

påført vinkelret på rammens overside i traktorens midterplan. Den indledende kraftpåføringsvinkel skal være 40° beregnet fra en linje parallel med underlaget som vist i figur 6.12. Denne stive strukturs mindstebredde skal være 500 mm (se figur 6.13).

Strukturen skal endvidere være tilstrækkeligt stiv og solidt fastgjort til den bageste del af traktoren.

3.3.2.4.   Elastisk deformation ved belastningsprøvning fra siden

Den elastiske deformation måles (810 + av
  ) mm over sædets indekspunkt i det lodrette plan, hvor belastningen påføres. Til denne måling kan enhver anordning i lighed med den, som er vist i figur 6.11, anvendes.

3.3.2.5.   Blivende deformation

Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres stillingen af førerværnets hovedkomponenter i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse.

3.4.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.4.1.   [Ikke relevant]

3.4.2.   Teknisk udvidelse

Hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på traktoren, kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, udstede en »teknisk udvidelsesrapport«, hvis traktoren og førerværnet bestod de indledende prøvninger af sidestabilitet og ikke-kontinuerlig rulning som defineret i punkt 3.1.3 og 3.1.4, og hvis de hårde punkter bagtil, som beskrevet i punkt 3.3.2.3., efter montering er blevet prøvet i overensstemmelse med metoden i dette punkt (bortset fra 3.4.2.2.4) i følgende tilfælde:

3.4.2.1.   Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller

Det er ikke nødvendigt at udføre slagprøvning eller belastnings- og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.4.2.1.1.-3.4.2.1.5.

| 3.4.2.1.1. | Konstruktionen (inklusive hårde punkter bagtil) skal være identisk med den prøvede konstruktion. |
| --- | --- |

3.4.2.1.1.

Konstruktionen (inklusive hårde punkter bagtil) skal være identisk med den prøvede konstruktion.

| 3.4.2.1.2. | Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. |
| --- | --- |

3.4.2.1.2.

Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %.

| 3.4.2.1.3. | Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.4.2.1.3.

Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske.

| 3.4.2.1.4. | Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.4.2.1.4.

Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske.

| 3.4.2.1.5. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)). |
| --- | --- |

3.4.2.1.5.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)).

3.4.2.2.   Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.4.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger):

| 3.4.2.2.1. | Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen). |
| --- | --- |

3.4.2.2.1.

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

| 3.4.2.2.2. | Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.
  Følgende grænser for denne type udvidelser er fastsat:






  3.4.2.2.2.1. | Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2.

Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.

Følgende grænser for denne type udvidelser er fastsat:

3.4.2.2.2.1.

Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning.

| 3.4.2.2.2.2. | Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes for udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og:






  — | hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved dynamisk prøvning) fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport |
| --- | --- | --- |

3.4.2.2.2.2.

Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes for udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og:

—

hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved dynamisk prøvning) fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport

| — | hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles4), når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved statisk prøvning) fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning. |
| --- | --- |

—

hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles4), når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved statisk prøvning) fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning.

| 3.4.2.2.2.3. | Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.4.2.2.2.3.

Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres én valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

| 3.4.2.2.3. | Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.4.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse). |
| --- | --- |

3.4.2.2.3.

Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.4.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse).

| 3.4.2.2.4. | Ændring af det hårde punkt bagtil eller tilføjelse af et nyt hårdt punkt. Det skal kontrolleres, at frirummet forbliver inden for den deformerede konstruktions beskyttelse under hele prøvningen, idet der tages hensyn til det nye eller ændrede hårde punkt. Der skal foretages en validering af det hårde punkt, bestående af prøvningerne beskrevet i punkt 3.3.2.3, og prøvningsresultaterne skal anføres i udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.4.2.2.4.

Ændring af det hårde punkt bagtil eller tilføjelse af et nyt hårdt punkt. Det skal kontrolleres, at frirummet forbliver inden for den deformerede konstruktions beskyttelse under hele prøvningen, idet der tages hensyn til det nye eller ændrede hårde punkt. Der skal foretages en validering af det hårde punkt, bestående af prøvningerne beskrevet i punkt 3.3.2.3, og prøvningsresultaterne skal anføres i udvidelsesrapporten.

3.5.   [Ikke relevant]

3.6.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

3.6.1.   Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

3.6.2.   Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

3.6.2.1.   Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer.

3.6.2.2.   Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.6.2.3 nedenfor.

3.6.2.3.   Stålmateriale til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med kontrolleret sejhed, som opfylder de mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), som er vist i tabel 6.1. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav.

Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende slagfasthed ved lave temperaturer.

3.6.2.4.   Ved prøvning af slagenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 6.1, som materialet tillader.

3.6.2.5.   Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 6.1.

3.6.2.6.   Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

3.6.2.7.   Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i siden med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

Tabel 6.1

Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)

| Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| mm | J | J (2) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

mm

J

J (2)

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (1)

5,5

14

3.7.   [Ikke relevant]

Figur 6.1

Frirum

(Mål i mm)

| Figur 6.1.a


  Set fra siden


  Tværsnit gennem referenceplanet | Figur 6.1.b


  Set bagfra |
| --- | --- |
| Figur 6.1.c


  Set ovenfra |

Figur 6.1.a

Set fra siden

Tværsnit gennem referenceplanet

Image

Figur 6.1.b

Set bagfra

Image

Figur 6.1.c

Set ovenfra

Image

1– Referencelinje

2– Sædets indekspunkt

3– Referenceplan

Figur 6.2

Frirum for traktorer med vendbart sæde og rat

Image

Figur 6.3

Rutediagram til bestemmelse af egenskaber med hensyn til kontinuerlig rulning for en traktor, som vælter sidelæns, og som er udstyret med frontmonteret styrtsikkert førerværn

Version B1: Anslagspunktet for det styrtsikre førerværn (ROPS) ligger bag ligevægtspunktet for ustabil ligevægt i længderetningen.

Version B2: Anslagspunktet for det styrtsikre førerværn (ROPS) ligger i nærheden af ligevægtspunktet for ustabil ligevægt i længderetningen.

Version B3: Anslagspunktet for det styrtsikre førerværn (ROPS) ligger foran ligevægtspunktet for ustabil ligevægt i længderetningen.

Figur 6.4

Opstilling til rulningsprøvning på 1/1.5-hældning

Image

Figur 6.5

Fornødne data til beregning af væltning af en traktor med treaksial rulningskarakteristik

Image

Figur 6.6.a, 6.6.b og 6.6.c

Vandret afstand fra tyngdepunktet til forreste skæringspunkt med førerværnet (L6)

Image

Figur 6.7

Bestemmelse af slagpunkt til beregning af førerværnets bredde (B6) og motorhjelmens højde (H7)

Image

Figur 6.8

Højden af forakslens omdrejningspunkt (H0)

Image

Figur 6.9

Sporvidde for bagakslen (S) og bagdækkenes bredde (B0)

Image

Figur 6.10

Eksempel på trykapparatur til prøvning af traktor

Image

Figur 6.11

Eksempel på udstyr til måling af elastisk deformation

Image

1– Blivende deformation

2– Elastisk deformation

3– Samlet (blivende + elastisk deformation)

Figur 6.12

Simuleret jordlinje

Image

Figur 6.13

Mindste bredde for hårdt punkt bagtil

Image

Figur 6.14

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning ikke nødvendig

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'.

| 2. | Overbelastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F'. |
| --- | --- |

2.

Overbelastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F'.

Figur 6.15

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning påkrævet

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'.

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′. |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′.

| 3. | Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8Fmax. |
| --- | --- |

3.

Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8Fmax.

Figur 6.16

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning fortsættes

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'.

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′. |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′.

| 3. | Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 4. | Fb < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

4.

Fb < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 5. | Fb < 0,97 Fc og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

5.

Fb < 0,97 Fc og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 6. | Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

6.

Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 Fmax.

| 7. | Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

7.

Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 Fmax.

B2.   ALTERNATIV METODE TIL »DYNAMISK« PRØVNING

Dette afsnit beskriver det dynamiske prøvningsmetodealternativ til den statiske prøvningsmetode, der er beskrevet i punkt B 1.

4.   Regler og anvisninger

4.1.   Indledende forskrifter for styrkeprøvning

Se krav til statisk prøvning.

4.2.   Forskrifter for prøvning af førerværns styrke og styrken af deres fastgørelse på traktoren

4.2.1.   Generelle krav

Se krav til statisk prøvning.

4.2.2.   Prøvninger

4.2.2.1.   Prøvningernes rækkefølge efter den dynamiske metode

Prøvningerne skal, uden at dette berører de supplerende prøvninger i henhold til punkt 4.3.1.6 og 4.3.1.7 udføres i følgende rækkefølge:

| 1) | slagprøvning bagtil på førerværnet

  (se 4.3.1.1) |
| --- | --- |

1)

slagprøvning bagtil på førerværnet

(se 4.3.1.1)

| 2) | trykprøvning bagtil

  (se 4.3.1.4) |
| --- | --- |

2)

trykprøvning bagtil

(se 4.3.1.4)

| 3) | slagprøvning fortil på førerværnet

  (se 4.3.1.2) |
| --- | --- |

3)

slagprøvning fortil på førerværnet

(se 4.3.1.2)

| 4) | slagprøvning fra siden på førerværnet

  (se 4.3.1.3) |
| --- | --- |

4)

slagprøvning fra siden på førerværnet

(se 4.3.1.3)

| 5) | trykprøvning fortil på førerværnet

  (se 4.3.1.5). |
| --- | --- |

5)

trykprøvning fortil på førerværnet

(se 4.3.1.5).

4.2.2.2.   Generelle krav

| 4.2.2.2.1. | Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal prøvningen påbegyndes forfra. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal prøvningen påbegyndes forfra.

| 4.2.2.2 2 | Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne. |
| --- | --- |

4.2.2.2 2

Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne.

| 4.2.2.2.3. | Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset. |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.

Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset.

| 4.2.2.2.4. | Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningen. |
| --- | --- |

4.2.2.2.4.

Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningen.

| 4.2.2.2.5. | Den side, der vælges til den første slagprøvning bagtil på førerværnet, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Slaget fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Slaget fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som slaget fra siden. |
| --- | --- |

4.2.2.2.5.

Den side, der vælges til den første slagprøvning bagtil på førerværnet, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Slaget fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Slaget fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som slaget fra siden.

4.2.3.   Acceptkriterier

4.2.3.1.   Et førerværn anses for at have opfyldt styrkekravene, hvis det opfylder følgende krav:

| 4.2.3.1.1. | Der må ikke efter en delprøvning forekomme brud eller revner som beskrevet i punkt 4.3.2.1., eller |
| --- | --- |

4.2.3.1.1.

Der må ikke efter en delprøvning forekomme brud eller revner som beskrevet i punkt 4.3.2.1., eller

| 4.2.3.1.2. | Hvis der under en af prøvningerne opstår brud eller revner, skal der straks efter den slagprøvning eller trykprøvning, der medførte brud eller revner, udføres yderligere en prøvning i henhold til punkt 4.3.1.6 eller 4.3.1.7. |
| --- | --- |

4.2.3.1.2.

Hvis der under en af prøvningerne opstår brud eller revner, skal der straks efter den slagprøvning eller trykprøvning, der medførte brud eller revner, udføres yderligere en prøvning i henhold til punkt 4.3.1.6 eller 4.3.1.7.

| 4.2.3.1.3. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6. |
| --- | --- |

4.2.3.1.3.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6.

| 4.2.3.1.4. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 4.3.2.2. |
| --- | --- |

4.2.3.1.4.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 4.3.2.2.

| 4.2.3.1.5. | Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion. |
| --- | --- |

4.2.3.1.5.

Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion.

| 4.2.3.1.6. | Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 4.3.2.4, skal være mindre end 250 mm. |
| --- | --- |

4.2.3.1.6.

Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 4.3.2.4, skal være mindre end 250 mm.

4.2.3.2.   Der må ikke være noget udstyr, som frembyder nogen fare for føreren. Der må ikke være udspringende dele eller tilbehør, som vil kunne såre føreren, hvis traktoren vælter, eller dele eller tilbehør, som vil kunne fastklemme ham — for eksempel om benet eller foden — som følge af førerværnets deformationer.

4.2.4.   [Ikke relevant]

4.2.5.   Apparatur og udstyr til de dynamiske prøvninger

4.2.5.1.   Pendulklods

| 4.2.5.1.1. | En klods, der fungerer som et pendul, skal være ophængt i to kæder eller ståltove i omdrejningspunkter, som befinder sig mindst 6 meter over underlaget. Det skal være muligt at foretage uafhængig indstilling af klodsens ophængshøjde og vinklen mellem klodsen og kæderne eller ståltovene, hvori den er ophængt. |
| --- | --- |

4.2.5.1.1.

En klods, der fungerer som et pendul, skal være ophængt i to kæder eller ståltove i omdrejningspunkter, som befinder sig mindst 6 meter over underlaget. Det skal være muligt at foretage uafhængig indstilling af klodsens ophængshøjde og vinklen mellem klodsen og kæderne eller ståltovene, hvori den er ophængt.

| 4.2.5.1.2. | Pendulklodsens masse skal være 2 000 ± 20 kg ekskl. massen af kæder eller ståltove, der ikke må være større end 100 kg. Længden af slagfladens sider skal være 680 mm ± 20 mm (se figur 6.26). Klodsen skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men falder sammen med parallelepipedummets geometriske midtpunkt. |
| --- | --- |

4.2.5.1.2.

Pendulklodsens masse skal være 2 000 ± 20 kg ekskl. massen af kæder eller ståltove, der ikke må være større end 100 kg. Længden af slagfladens sider skal være 680 mm ± 20 mm (se figur 6.26). Klodsen skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men falder sammen med parallelepipedummets geometriske midtpunkt.

| 4.2.5.1.3. | Parallelepipedummet skal være forbundet med den anordning, der trækker det bagud, med en momentan udløsningsmekanisme, der er således udformet og placeret, at den udløser pendulklodsen, uden at parallelepipedummet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret på pendulets svingningsplan. |
| --- | --- |

4.2.5.1.3.

Parallelepipedummet skal være forbundet med den anordning, der trækker det bagud, med en momentan udløsningsmekanisme, der er således udformet og placeret, at den udløser pendulklodsen, uden at parallelepipedummet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret på pendulets svingningsplan.

4.2.5.2.   Pendulophæng

Pendulklodsens omdrejningspunkter skal være solidt fastgjort, således at deres forskydning ikke i nogen retning overstiger 1 % af faldhøjden.

4.2.5.3.   Forankringer

| 4.2.5.3.1. | Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist (se figur 6.23, 6.24 og 6.25), skal være solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet. |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist (se figur 6.23, 6.24 og 6.25), skal være solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet.

| 4.2.5.3.2. | Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af runde ståltove af konstruktion 6 × 19 tråde med hampesjæl i overensstemmelse med ISO 2408:2004 og med en nominel diameter på 13 mm. Metalkordelerne skal have en brudstyrke på 1 770 MPa. |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af runde ståltove af konstruktion 6 × 19 tråde med hampesjæl i overensstemmelse med ISO 2408:2004 og med en nominel diameter på 13 mm. Metalkordelerne skal have en brudstyrke på 1 770 MPa.

| 4.2.5.3.3. | På knækstyrede traktorer skal drejningspunktet understøttes og forankres på passende måde for alle prøvninger. Under slagprøvningen på siden skal drejningspunktet tillige afstives på den side, som er modsat slaget. For- og baghjul behøver ikke at ligge på linje, hvis afstivningen herved lettes. |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

På knækstyrede traktorer skal drejningspunktet understøttes og forankres på passende måde for alle prøvninger. Under slagprøvningen på siden skal drejningspunktet tillige afstives på den side, som er modsat slaget. For- og baghjul behøver ikke at ligge på linje, hvis afstivningen herved lettes.

4.2.5.4.   Hjulafstivning og bjælke

| 4.2.5.4.1. | Ved slagprøvningerne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjælke af nåletræ på 150 × 150 mm (se figur 6.27, 6.28 og 6.29). |
| --- | --- |

4.2.5.4.1.

Ved slagprøvningerne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjælke af nåletræ på 150 × 150 mm (se figur 6.27, 6.28 og 6.29).

| 4.2.5.4.2. | Ved slagprøvningerne på siden skal en bjælke af nåletræ som støtte for hjulfælgene fastspændes til underlaget på den side, som er modsat slaget (se figur 6.29). |
| --- | --- |

4.2.5.4.2.

Ved slagprøvningerne på siden skal en bjælke af nåletræ som støtte for hjulfælgene fastspændes til underlaget på den side, som er modsat slaget (se figur 6.29).

4.2.5.5.   Afstivning og forankring af knækstyrede traktorer

| 4.2.5.5.1. | Ved prøvning af knækstyrede traktorer skal der anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres formål er at sikre, at den del af traktoren, på hvilken førerværnet er monteret, fastholdes som på en ikke-knækstyret traktor. |
| --- | --- |

4.2.5.5.1.

Ved prøvning af knækstyrede traktorer skal der anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres formål er at sikre, at den del af traktoren, på hvilken førerværnet er monteret, fastholdes som på en ikke-knækstyret traktor.

| 4.2.5.5.2. | Særlige tillægsbestemmelser er angivet i punkt 4.3.1 for slag- og trykprøvningerne. |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

Særlige tillægsbestemmelser er angivet i punkt 4.3.1 for slag- og trykprøvningerne.

4.2.5.6.   Dæktryk og deformation

| 4.2.5.6.1. | Dækkene må ikke være væskefyldte og skal oppumpes til det tryk, som fabrikanten har foreskrevet til markarbejde. |
| --- | --- |

4.2.5.6.1.

Dækkene må ikke være væskefyldte og skal oppumpes til det tryk, som fabrikanten har foreskrevet til markarbejde.

| 4.2.5.6.2. | Forankringerne tilspændes i hver enkelt tilfælde således, at dækkene deformeres med 12 % af dækhøjden (afstanden mellem underlag og fælgens laveste punkt før tilspænding). |
| --- | --- |

4.2.5.6.2.

Forankringerne tilspændes i hver enkelt tilfælde således, at dækkene deformeres med 12 % af dækhøjden (afstanden mellem underlag og fælgens laveste punkt før tilspænding).

4.2.5.7.   Trykapparatur

Et apparatur, som vist i figur 6.10, skal kunne udøve et lodret nedadrettet tryk på førerværnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke bærer trykbelastningen.

4.2.5.8.   Måleudstyr

Følgende måleudstyr anvendes:

| 4.2.5.8.1. | anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 6.11) |
| --- | --- |

4.2.5.8.1.

anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 6.11)

| 4.2.5.8.2. | udstyr til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 4.3.2.2). |
| --- | --- |

4.2.5.8.2.

udstyr til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 4.3.2.2).

4.3.   Metode til dynamisk prøvning

4.3.1.   Slagprøvninger og trykprøvninger

4.3.1.1.   Slagprøvning bagtil

| 4.3.1.1.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.
  Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.
  Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

4.3.1.1.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 4.3.1.1.2. | Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 6.27. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.
  Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget. |
| --- | --- |

4.3.1.1.2.

Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 6.27. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.

Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget.

| 4.3.1.1.3. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.3.1.1.3.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget.

| 4.3.1.1.4. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.
  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

4.3.1.1.4.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

| 4.3.1.1.5. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) anvendes de samme formler. |
| --- | --- |

4.3.1.1.5.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) anvendes de samme formler.

4.3.1.2.   Slagprøvning fortil

| 4.3.1.2.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.
  Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.
  Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

4.3.1.2.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 4.3.1.2.2. | Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 6.28. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.
  Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken som støtte bagved og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget. |
| --- | --- |

4.3.1.2.2.

Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 6.28. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.

Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken som støtte bagved og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget.

| 4.3.1.2.3. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.3.1.2.3.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget.

| 4.3.1.2.4. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.
  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

4.3.1.2.4.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

| 4.3.1.2.5. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal højden være den største af den ovennævnte anvendte formel eller den nedenfor valgte formel:



  eller |
| --- | --- |

4.3.1.2.5.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal højden være den største af den ovennævnte anvendte formel eller den nedenfor valgte formel:

Formula

eller

Formula

4.3.1.3.   Slagprøvning på siden

| 4.3.1.3.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæderne eller -ståltovene er lodrette, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet danner en vinkel på mindre end 20° med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæderne eller -ståltovene fortsat er lodrette på slagfladen.
  Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.
  Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt traktoren vælter sidelæns. |
| --- | --- |

4.3.1.3.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæderne eller -ståltovene er lodrette, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet danner en vinkel på mindre end 20° med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæderne eller -ståltovene fortsat er lodrette på slagfladen.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, såfremt traktoren vælter sidelæns.

| 4.3.1.3.2. | Traktorens hjul i den side, på hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjælp af ståltove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Ståltovene tilspændes således, at værdierne for dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2.
  Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken på underlaget og skubbes tæt ind imod dækkene i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, hvorpå den fæstnes til underlaget. Det kan eventuelt blive nødvendigt at anvende to bjælker eller kiler, såfremt ydersiden af for- og bagdækkene ikke ligger i samme lodrette plan. Støttebjælken anbringes derpå som anvist i figur 6.29 mod fælgen på det hårdest belastede hjul i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod fælgen og fastspændes så ved foden. Støttebjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod fælgen, danner en vinkel på 30 ± 3° med underlaget. Dens tykkelse skal endvidere om muligt være 20-25 gange mindre end dens længde og 2-3 gange mindre end dens bredde. Bjælkeenderne skal være udformet som vist på detaljetegningerne i figur 6.29. |
| --- | --- |

4.3.1.3.2.

Traktorens hjul i den side, på hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjælp af ståltove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Ståltovene tilspændes således, at værdierne for dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.2.5.6.2.

Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken på underlaget og skubbes tæt ind imod dækkene i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, hvorpå den fæstnes til underlaget. Det kan eventuelt blive nødvendigt at anvende to bjælker eller kiler, såfremt ydersiden af for- og bagdækkene ikke ligger i samme lodrette plan. Støttebjælken anbringes derpå som anvist i figur 6.29 mod fælgen på det hårdest belastede hjul i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod fælgen og fastspændes så ved foden. Støttebjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod fælgen, danner en vinkel på 30 ± 3° med underlaget. Dens tykkelse skal endvidere om muligt være 20-25 gange mindre end dens længde og 2-3 gange mindre end dens bredde. Bjælkeenderne skal være udformet som vist på detaljetegningerne i figur 6.29.

| 4.3.1.3.3. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm, som til siden understøttes på samme måde som den bjælke, der skubbes mod baghjulet som i punkt 4.3.1.3.2. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.3.1.3.3.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm, som til siden understøttes på samme måde som den bjælke, der skubbes mod baghjulet som i punkt 4.3.1.3.2. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget.

| 4.3.1.3.4. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.3.1.3.4.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

| 4.3.1.3.5. | For vendbare traktorer skal højden være den største værdi opnået ved de relevante formler ovenfor og nedenfor:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.
  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

4.3.1.3.5.

For vendbare traktorer skal højden være den største værdi opnået ved de relevante formler ovenfor og nedenfor:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

4.3.1.4.   Trykprøvning bagtil

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.3.1.4 i del B1.

4.3.1.5.   Trykprøvning fortil

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.3.1.5 i del B1.

4.3.1.6.   Supplerende slagprøvninger

Hvis der under slagprøvningen opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som uvæsentlige, skal der foretages en ny lignende slagprøvning, men med en faldhøjde på:

Formula

umiddelbart efter den slagprøvning, der frembragte disse brud eller revner, idet »a« angiver forholdet mellem den blivende deformation (Dp) og den elastiske deformation (De):

Formula

målt i slagpunktet. Den øgede blivende deformation, der forårsages af det andet slag, må ikke overstige 30 % af den blivende deformation, der forårsagedes af det første slag.

For at kunne udføre den supplerende prøvning skal den elastiske deformation måles under samtlige slagprøvninger.

4.3.1.7.   Supplerende trykprøvninger

Hvis der under en trykprøvning opstår væsentlige brud eller revner, skal der udføres en ny lignende trykprøvning, men med en kraft på 1,2 Fv, umiddelbart efter den trykprøvning, der forårsagede bruddene eller revnerne.

4.3.2.   Målinger

4.3.2.1.   Brud og revner

Efter hver prøvning undersøges alle konstruktionsdele, samlinger og fastgørelsessystemer visuelt for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig betydning.

Der tages ikke hensyn til revner, som er fremkaldt af pendulklodsens kanter.

4.3.2.2.   Indtrængning i frirummet

Under hver prøvning undersøges førerværnet for at se, om nogen del af dette er trængt ind i frirummet omkring førersædet som defineret i punkt 1.6.

Frirummet må heller ikke gå uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det er kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene på for- og bagakslerne samt sporvidde at være den mindste standardmontering som angivet af fabrikanten.

4.3.2.3.   Prøvninger af hårde punkter bagtil

Hvis traktoren er udstyret med en stiv struktur, en skærm eller ethvert andet hårdt punkt, der er anbragt bag ved førersædet, betragtes dette element som et støttepunkt i tilfælde af stejling eller væltning. Dette hårde punkt bag ved førersædet skal, uden at gå i stykker eller komme ind i frirummet, være i stand til at modstå en nedadrettet kraft Fi, hvor:

Formula

påført vinkelret på rammens overside i traktorens midterplan. Den indledende kraftpåføringsvinkel skal være 40° beregnet fra en linje parallel med underlaget som vist i figur 6.12. Denne stive strukturs mindstebredde skal være 500 mm (se figur 6.13).

Strukturen skal endvidere være tilstrækkeligt stiv og solidt fastgjort til den bageste del af traktoren.

4.3.2.4.   Elastisk deformation (ved slagprøvning på siden)

Den elastiske deformation måles (810 + av
  ) mm over sædets indekspunkt i det lodrette plan, der går gennem slagpunktet. Til denne måling skal der anvendes en anordning i lighed med den, som er vist i figur 6.11.

4.3.2.5.   Blivende deformation

Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres stillingen af førerværnets hovedkomponenter i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse.

4.4.   Udvidelse til andre traktormodeller

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.4 i afsnit B1 i dette bilag.

4.5.   [Ikke relevant]

4.6.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.6 i afsnit B1 i dette bilag.

4.7.   [Ikke relevant]

Figur 6.26

Pendulklodsen og dens ophængskæder eller -ståltove

Image

Figur 6.27

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning bagtil)

Image

Figur 6.28

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning fortil)

Image

Figur 6.29

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning på siden)

Image

B3.   KRAV TIL YDEEVNE FOR SAMMENFOLDELIGE STYRTSIKRE FØRERVÆRN

5.1.   Anvendelsesområde

Denne metode omfatter mindstekrav til ydeevne og prøvning af frontmonterede sammenfoldelige styrtsikre førerværn.

5.2.   Forklaring af termer anvendt ved prøvning af ydeevne:

5.2.1.   håndbetjent sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn: frontmonteret førerværn med to søjler med manuel hævning/sænkning, der betjenes direkte af operatøren (med eller uden delvis assistance).

5.2.2.   automatisk sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn: frontmonteret førerværn med to søjler med fuldt assisteret hævning/sænkning.

5.2.3.   låsesystem: en anordning monteret til låsning, manuelt eller automatisk, af det styrtsikre førerværn i hævet eller sænket position.

5.2.4.   håndteringsområde: defineret af fabrikanten som et afsnit af det styrtsikre førerværn og/eller et supplerende håndtag monteret på det styrtsikre førerværn, hvor operatøren kan udføre hævning eller sænkning.

5.2.5.   tilgængelig del af håndteringsområdet: er beregnet som det område, hvor det styrtsikre førerværn håndteres af operatøren ved hævning/sænkning. Dette område defineres ud fra det geometriske centrum for tværsnittene af håndteringsområdet.

5.2.6.   klemningspunkt: et farligt punkt, hvor dele flytter sig i forhold til hinanden eller i forhold til faste dele, således at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt.

5.2.7.   overklipningspunkt: et farligt punkt, hvor dele bevæger sig langs hinanden eller langs andre dele, således at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt eller klippet over.

5.3.   Håndbetjent sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn

5.3.1.   Indledende forskrifter for prøvning

Den manuelle håndtering udføres af en stående operatør ved hjælp af et eller flere håndtag i sikkerhedsbøjlens håndteringsområde. Dette område skal være udformet således, at det er uden skarpe kanter, skarpe hjørner eller ru overflader, som kan medføre personskade for operatøren.

Håndteringsområdet skal være klart og permanent identificeret (figur 6.20).

Dette område kan være på den ene eller begge sider af traktoren og kan være en del af sikkerhedsbøjlen eller ekstra håndtag. I dette håndteringsområde må den manuelle håndtering til hævning eller sænkning af sikkerhedsbøjlen ikke skabe fare for klipning, klemning eller ukontrollerbare bevægelser for operatøren (supplerende krav).

Tre tilgængelige områder med tilladt kraft af forskellig størrelse er defineret med hensyn til det horisontale jordplan og de lodrette planer, der tangerer de udvendige dele af traktoren, der begrænser operatørens placering eller ændring heraf (figur 6.21).

Område I: komfortområde

Område II: tilgængeligt område, hvor fremadlæning af kroppen ikke er tilladt

Område III: tilgængeligt område, hvor fremadlæning af kroppen er tilladt.

Operatørens placering og ændring heraf er begrænset af hindringer. Disse dele af traktoren er defineret ved lodrette planer, der tangerer de udvendige kanter af hindringen.

Hvis operatøren har behov for at flytte fødderne under den manuelle håndtering af sikkerhedsbøjlen er ændring af placering tilladt, enten i et plan parallelt med sikkerhedsbøjlens forløb eller inden for endnu et plan parallelt med dette med henblik på at overvinde en hindring. Den samlede ændring af placering skal betragtes som en kombination af lige linjer parallelle med og vinkelrette på sikkerhedsbøjlens forløb. En vinkelret ændring af placering er tilladt, hvis operatøren kommer tættere på sikkerhedsbøjlen. Det tilgængelige område skal betragtes som en indhylling af de forskellige tilgængelighedsområder (figur 6.22).

Traktoren skal være forsynet med dæk af den størst tilladelige diameter angivet af fabrikanten og den mindste dækbredde, som kan anvendes ved denne diameter. Dækkene skal være oppumpet til det tryk, som er angivet for markarbejde.

Baghjulene indstilles til mindste sporvidde; forhjulene indstilles så præcist som muligt til samme sporvidde. Hvis der er to muligheder for indstilling af sporvidden, der afviger lige meget fra baghjulenes mindste sporvidde, skal den største af disse to sporvidder anvendes for forhjulene.

5.3.2.   Prøvningsmetode

Formålet med prøvningen er at måle den kraft, der er nødvendig for at hæve eller sænke sikkerhedsbøjlen. Prøvningen udføres under statiske betingelser: ingen indledende bevægelse af sikkerhedsbøjlen. Hver måling af den kraft, der er nødvendig for at hæve eller sænke sikkerhedsbøjlen skal foretages i en retning, der tangerer sikkerhedsbøjlens forløb og går gennem det geometriske centrum for tværsnittene af håndteringsområdet.

Håndteringsområdet anses for at være tilgængeligt, når det er beliggende inden for tilgængelige områder eller indhyllingen af forskellige tilgængelige områder (figur 6.23).

Den kraft, der er nødvendig for at hæve og sænke sikkerhedsbøjlen måles på forskellige punkter, som indgår i den tilgængelige del af håndteringsområdet (figur 6.24).

Den første måling foretages for enden af den tilgængelige del af håndteringsområdet, når sikkerhedsbøjlen er fuldt nedsænket (punktet A). Den anden måling er defineret i forhold til beliggenheden af punktet A efter rotation af sikkerhedsbøjlen til overkanten af den tilgængelige del af håndteringsområdet (punktet A').

Hvis sikkerhedsbøjlen ikke er fuldt hævet ved den anden måling, måles yderligere et punkt for enden af den tilgængelige del af håndteringsområdet, når sikkerhedsbøjlen er fuldt hævet (punktet B).

Hvis banen for det første punkt mellem de to første målinger skærer grænsen mellem område I og område II, foretages der en måling i dette skæringspunkt (punktet A'').

For at kunne måle kraften i de påviste punkter er det muligt enten at foretage direkte måling af værdien eller af det drejningsmoment, der er nødvendigt til hævning eller sænkning af sikkerhedsbøjlen med henblik på beregning af kraften.

5.3.3.   Acceptkriterium

5.3.3.1.   Nødvendig kraft

Den acceptable nødvendige kraft til aktivering af det styrtsikre førerværn afhænger af det tilgængelige område som vist i tabel 6.2.

Tabel 6.2

Tilladte kræfter

| Område | I | II | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Acceptabel kraft (N) | 100 | 75 | 50 |

Område

I

II

III

Acceptabel kraft (N)

100

75

50

En stigning på højst 25 % af disse acceptable kræfter er tilladt, når sikkerhedsbøjlen er helt sænket, og når den er helt hævet.

En stigning på højst 50 % af disse acceptable kræfter er tilladt i forbindelse med sænkningen.

5.3.3.2.   Supplerende krav:

Den manuelle håndtering til hævning eller sænkning af sikkerhedsbøjlen må ikke skabe fare for klipning, klemning eller ukontrollerbare bevægelser for operatøren.

Et klemningspunkt anses ikke for farligt for operatørens hænder, hvis håndteringsområdets sikkerhedsafstande mellem sikkerhedsbøjlen og traktorens faste dele er mindst 100 mm for hænder, håndled og næver og mindst 25 mm for fingre (ISO 13854: 1996). Sikkerhedsafstandene kontrolleres med hensyn til de håndteringsmåder, der er omhandlet af fabrikantens instruktionsbog.

5.4.   Manuelt låsesystem

Den monterede anordning til fastlåsning af det styrtsikre førerværn i hævet/sænket position skal være konstrueret med henblik på

| — | at blive betjent af en stående operatør og være anbragt i en af de tilgængelige områder |
| --- | --- |

—

at blive betjent af en stående operatør og være anbragt i en af de tilgængelige områder

| — | at kunne adskilles fra det styrtsikre førerværn (f.eks. ved bundne låsebolte eller låsestifter) |
| --- | --- |

—

at kunne adskilles fra det styrtsikre førerværn (f.eks. ved bundne låsebolte eller låsestifter)

| — | at undgå enhver forvirring i forbindelse med låsebetjeningen (korrekt placering af bolte/stifter skal være angivet) |
| --- | --- |

—

at undgå enhver forvirring i forbindelse med låsebetjeningen (korrekt placering af bolte/stifter skal være angivet)

| — | at undgå utilsigtet fjernelse eller tab af dele. |
| --- | --- |

—

at undgå utilsigtet fjernelse eller tab af dele.

Hvis det udstyr, der anvendes til at fastlåse det styrtsikre førerværn i hævet eller sænket position, er bolte/stifter, skal de frit kunne tilføjes eller fjernes. Hvis det for at gøre dette er det nødvendigt at anvende en kraft på sikkerhedsbøjlen, skal denne overholde kravene i punkt A og B (se punkt 5.3).

For alle andre låseanordninger, skal de være indrettet efter en ergonomisk tilgang hvad angår form og kraft, navnlig med henblik på at undgå faren for klemning eller klipning.

5.5.   Indledende prøvning af automatisk låsesystem

Automatisk virkende låsesystemer monteret på håndbetjente sammenfoldelige styrtsikre førerværn underkastes en indledende prøvning før styrkeprøvningen af det styrtsikre førerværn.

Sikkerhedsbøjlen skal flyttes fra laveste position til opret låst position og tilbage. Disse arbejdsgange svarer til én cyklus. Der gennemføres 500 cyklusser.

Dette kan gøres manuelt eller ved anvendelse af ekstern kraft (hydraulisk, pneumatisk eller elektrisk aktivering). I begge tilfælde skal kraften anvendes inden for et plan parallelt med sikkerhedsbøjlens forløb og vinkelhastigheden skal, når den passerer gennem håndteringsområdet, være nogenlunde konstant og mindre end 20 grader/s.

Efter 500 cyklusser må den kraft, der anvendes, når sikkerhedsbøjlen er i hævet position, ikke være mere end 50 % højere end den tilladte kraft (tabel 6.2).

Oplåsningen af sikkerhedsbøjlen skal ske i henhold til instruktionsbogen.

Efter 500 cyklusser, må der ikke foretages nogen vedligeholdelse eller justering af låsesystemet.

| Anmærkning 1: | Den indledende prøvning kan også anvendes på automatisk sammenfoldelige ROPS-systemer. Prøvningen bør udføres før styrkeprøvningen af det styrtsikre førerværn. |
| --- | --- |

Anmærkning 1:

Den indledende prøvning kan også anvendes på automatisk sammenfoldelige ROPS-systemer. Prøvningen bør udføres før styrkeprøvningen af det styrtsikre førerværn.

| Anmærkning 2: | Den indledende prøvning kan udføres af fabrikanten. I sådanne tilfælde skal fabrikanten til prøveanstalten levere en attest med angivelse af, at prøvningen er foretaget i overensstemmelse med prøvningsmetoden, og at der ikke fandt vedligeholdelse eller justering af låseanordningen sted efter afslutningen af 500 cyklusser. Prøveanstalten kontrollerer udstyrets ydeevne med én cyklus fra laveste position til opret låst position og tilbage. |
| --- | --- |

Anmærkning 2:

Den indledende prøvning kan udføres af fabrikanten. I sådanne tilfælde skal fabrikanten til prøveanstalten levere en attest med angivelse af, at prøvningen er foretaget i overensstemmelse med prøvningsmetoden, og at der ikke fandt vedligeholdelse eller justering af låseanordningen sted efter afslutningen af 500 cyklusser. Prøveanstalten kontrollerer udstyrets ydeevne med én cyklus fra laveste position til opret låst position og tilbage.

Figur 6.20

Håndteringsområde

Image

Figur 6.21

Tilgængelige områder

(Mål i mm)

Image

Figur 6.22

Indhylling af de tilgængelige zoner

(Mål i mm)

Image

Figur 6.23

Tilgængelig del af håndteringsområdet

Image

Figur 6.24

Punkter til måling af den nødvendige kraft

Image

B4.   KRAV VEDRØRENDE VIRTUEL PRØVNING

| Computerprogram(3) (BASIC) til bestemmelse af egenskaber vedrørende kontinuerlig eller afbrudt rulningskarakteristik for sideværts væltende smalsporede traktorer med førerværn monteret foran førersædet |
| --- |

Computerprogram(3) (BASIC) til bestemmelse af egenskaber vedrørende kontinuerlig eller afbrudt rulningskarakteristik for sideværts væltende smalsporede traktorer med førerværn monteret foran førersædet

Indledende anmærkning:

Følgende program kan anvendes til beregningsmetoderne. Præsentationen af den trykte tekst som foreslået (engelsk og layout) er vejledende; brugeren tilpasser programmet til prøvningsstationens særlige krav vedrørende trykning o.l.

10 CLS

20 REM REFERENCE OF THE PROGRAM COD6ABAS.BAS 08/02/96

30 FOR I = 1 TO 10: LOCATE I, 1, 0: NEXT I

40 COLOR 14, 8, 4

50 PRINT "************************************************************************************"

60 PRINT "* CALCULATION FOR DETERMINING THE NON-CONTINUOUS ROLLING BEHAVIOUR *"

70 PRINT "*OF A LATERAL OVERTURNING NARROW TRACTOR WITH A ROLL-OVER PROTECTIVE *"

80 PRINT "* STRUCTURE MOUNTED IN FRONT OF THE DRIVER'S SEAT *"

90 PRINT "************************************************************************************"

100 A$ = INKEY$: IF A$ = "" THEN 100

110 COLOR 10, 1, 4

120 DIM F(25), C(25), CAMPO$(25), LON(25), B$(25), C$(25), X(6, 7), Y(6, 7), Z(6, 7)

130 DATA 6,10,10,14,14,17,19,21,11,11,12,12,13,13,14,14,15,15,16,16,17,17,18,18,19

140 DATA 54,8,47,8,47,12,8,12,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29,71,29

150 DATA 12,30,31,30,31,25,25,25,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9,9

160 FOR I = 1 TO 25: READ F(I): NEXT

170 FOR I = 1 TO 25: READ C(I): NEXT

180 FOR I = 1 TO 25: READ LON(I): NEXT

190 CLS

200 FOR I = 1 TO 5: LOCATE I, 1, 0: NEXT I

210 PRINT "In case of misprint, push on the enter key up to the last field"

220 PRINT :LOCATE 6, 44: PRINT " TEST NR: ": PRINT

230 LOCATE 8, 29: PRINT " FRONT MOUNTED- PROTECTIVE STRUCTURE:": PRINT

240 PRINT " MAKE: ": LOCATE 10, 40: PRINT " TYPE: ": PRINT

250 LOCATE 12, 29: PRINT " TRACTOR :": PRINT: PRINT " MAKE:"

260 LOCATE 14, 40: PRINT " TYPE: ": PRINT: PRINT

270 PRINT " LOCATION: ": PRINT

280 PRINT " DATE: ": PRINT: PRINT " ENGINEER:"

290 NC = 1: GOSUB 4400

300 PRINT: PRINT: PRINT " In case of misprint, it is possible to acquire the data again"

310 PRINT: INPUT " Do you wish to acquire again the data ? (Y/N)"; Z$

320 IF Z$ = "Y" OR Z$ = "y" THEN 190

330 IF Z$ = "N" OR Z$ = "n" THEN 340

340 FOR I=1 TO 3:LPRINT: NEXT: LPRINT; " TEST NR: "; TAB(10); CAMPO$(1)

350 LPRINT: LPRINT TAB(24); " FRONT MOUNTED PROTECTIVE STRUCTURE:"

360 LL = LEN(CAMPO$(2) + CAMPO$(3))

370 LPRINT TAB(36 - LL / 2); CAMPO$(2) + " - " + CAMPO$(3): LPRINT

380 LPRINT TAB(32); " OF THE NARROW TRACTOR": LL = LEN(CAMPO$(4) + CAMPO$(5))

390 LPRINT TAB(36 - LL / 2); CAMPO$(4) + " - " + CAMPO$(5): LPRINT

400 CLS

410 PRINT "In case of mistype, push on the enter key up to the last field"

420 PRINT

430 FOR I = 1 TO 7: LOCATE I, 1, 0: NEXT

440 LOCATE 8, 1: PRINT " CHARACTERISTIC UNITS:"

450 LOCATE 8, 29: PRINT "LINEAR (m): MASS (kg):MOMENT OF INERTIA (kg×m2):"

460 LOCATE 9, 1: PRINT " ANGLE (radian)"

470 LPRINT: PRINT

480 PRINT "HEIGHT OF COG H1=": LOCATE 11, 29: PRINT " "

490 LOCATE 11, 40: PRINT "H. DIST. COG-REAR AXLE L3="

500 LOCATE 11, 71: PRINT " "

510 PRINT "H. DIST. COG-FRT AXLE L2=": LOCATE 12, 29: PRINT " "

520 LOCATE 12, 40: PRINT "HEIGHT OF THE REAR TYRES D3="

530 LOCATE 12, 71: PRINT " "

540 PRINT "HEIGHT OF THE FRT TYRES D2=": LOCATE 13, 29: PRINT " "

550 LOCATE 13, 40: PRINT "OVERALL HEIGHT(PT IMPACT) H6="

560 LOCATE 13, 71: PRINT " "

570 PRINT "H.DIST.COG-LEAD.PT INTER.L6=": LOCATE 14, 29: PRINT " "

580 LOCATE 14, 40: PRINT "PROTECTIVE STRUCT. WIDTH B6="

590 LOCATE 14, 71: PRINT " "

600 PRINT "HEIGHT OF THE ENG.B. H7=": LOCATE 15, 29: PRINT " "

605 LOCATE 15, 40: PRINT "WIDTH OF THE ENG. B. B7="

610 LOCATE 15, 71: PRINT " "

615 PRINT "H.DIST.COG-FRT COR.ENG.B.L7=": LOCATE 16, 29: PRINT " "

620 LOCATE 16, 40: PRINT "HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT H0="

630 LOCATE 16, 71: PRINT " "

640 PRINT "REAR TRACK WIDTH S =": LOCATE 17, 29: PRINT " "

650 LOCATE 17, 40: PRINT "REAR TYRE WIDTH B0="

660 LOCATE 17, 71: PRINT " "

670 PRINT "FRT AXLE SWING ANGLE D0=": LOCATE 18, 29: PRINT " "

680 LOCATE 18, 40: PRINT "TRACTOR MASS Mc ="

690 LOCATE 18, 71: PRINT " "

700 PRINT "MOMENT OF INERTIA Q =": LOCATE 19, 29: PRINT " "

710 LOCATE 19, 40: PRINT " "

720 LOCATE 19, 71: PRINT " ": PRINT: PRINT

730 H1 = 0: L3 = 0: L2 = 0: D3 = 0: D2 = 0: H6 = 0: L6 = 0: B6 = 0

740 H7 = 0: B7 = 0: L7 = 0: H0 = 0: S = 0: B0 = 0: D = 0: Mc = 0: Q = 0

750 NC = 9: GOSUB 4400

760 FOR I = 1 TO 3: PRINT "": NEXT

770 H1 = VAL(CAMPO$(9)): L3 = VAL(CAMPO$(10)): L2 = VAL(CAMPO$(11))

780 D3 = VAL(CAMPO$(12)): D2 = VAL(CAMPO$(13)): H6 = VAL(CAMPO$(14))

790 L6 = VAL(CAMPO$(15)): B6 = VAL(CAMPO$(16)): H7 = VAL(CAMPO$(17))

800 B7 = VAL(CAMPO$(18)): L7 = VAL(CAMPO$(19)): H0 = VAL(CAMPO$(20))

810 S = VAL(CAMPO$(21)): B0 = VAL(CAMPO$(22)): D0 = VAL(CAMPO$(23))

820 Mc = VAL(CAMPO$(24)): Q = VAL(CAMPO$(25)): PRINT: PRINT

830 PRINT "In case of mistype, it is possible to acquire again the data": PRINT

840 INPUT " Do you wish to acquire again the data ? (Y/N)"; X$

850 IF X$ = "Y" OR X$ = "y" THEN 400

860 IF X$ = "n" OR X$ = "N" THEN 870

870 FOR I = 1 TO 3: LPRINT: NEXT

880 LPRINT TAB(20); "CHARACTERISTIC UNITS :": LOCATE 8, 29

890 LPRINT "LINEAR (m): MASS (kg): MOMENT OF INERTIA (kg×m2): ANGLE (radian)"

900 LPRINT

910 LPRINT "HEIGHT OF THE COG H1=";

920 LPRINT USING "####.####"; H1;

930 LPRINT TAB(40); "H. DIST. COG-REAR AXLE L3=";

940 LPRINT USING "####.####"; L3

950 LPRINT "H.DIST. COG-FRT AXLE L2=";

960 LPRINT USING "####.####"; L2;

970 LPRINT TAB(40); "HEIGHT OF THE REAR TYRES D3=";

975 LPRINT USING "####.####"; D3

980 LPRINT "HEIGHT OF THE FRT TYRES D2=";

990 LPRINT USING "####.####"; D2;

1000 LPRINT TAB(40); "OVERALL HEIGHT(PT IMPACT)H6=";

1010 LPRINT USING "####.####"; H6

1020 LPRINT "H.DIST.COG-LEAD PT INTER.L6=";

1030 LPRINT USING "####.####"; L6;

1040 LPRINT TAB(40); "PROTECTIVE STRUCT. WIDTH B6=";

1050 LPRINT USING "####.####"; B6

1060 LPRINT "HEIGHT OF THE ENG.B. H7=";

1070 LPRINT USING "####.####"; H7;

1080 LPRINT TAB(40); "WIDTH OF THE ENG. B. B7=";

1090 LPRINT USING "####.####"; B7

1100 LPRINT "H.DIST.COG-FRT COR.ENG.B.L7=";

1110 LPRINT USING "####.####"; L7;

1120 LPRINT TAB(40); "HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT H0=";

1130 LPRINT USING "####.####"; H0

1140 LPRINT "REAR TRACK WIDTH S =";

1150 LPRINT USING "####.####"; S;

1160 LPRINT TAB(40); "REAR TYRE WIDTH B0=";

1170 LPRINT USING "####.####"; B0

1180 LPRINT "FRT AXLE SWING ANGLE D0=";

1185 LPRINT USING "####.####"; D0;

1190 LPRINT TAB(40); "TRACTOR MASS Mc = ";

1200 LPRINT USING "####.###"; Mc

1210 LPRINT "MOMENT OF INERTIA Q =";

1215 LPRINT USING "####.####"; Q

1220 FOR I = 1 TO 10: LPRINT: NEXT

1230 A0 = .588: U = .2: T = .2: GOSUB 4860

1240 REM * THE SIGN OF L6 IS MINUS IF THE POINT LIES IN FRONT

1250 REM * OF THE PLANE OF THE CENTRE OF GRAVITY.

1260 IF B6 > S + B0 THEN 3715

1265 IF B7 > S + B0 THEN 3715

1270 G = 9.8

1280 REM ***************************************************************************

1290 REM *B2 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS NEAR OF EQUILIBRIUM POINT)*

1300 REM ***************************************************************************

1310 B = B6: H = H6

1320 REM POSITION OF CENTER OF GRAVITY IN TILTED POSITION

1330 R2 = SQR(H1 * H1 + L3 * L3)

1340 C1 = ATN(H1 / L3)

1350 L0 = L3 + L2

1360 L9 = ATN(H0 / L0)

1370 H9 = R2 * SIN(C1 - L9)

1380 W1 = H9 / TAN(C1 - L9)

1390 W2 = SQR(H0 * H0 + L0 * L0): S1 = S / 2

1400 F1 = ATN(S1 / W2)

1410 W3 = (W2 - W1) * SIN(F1)

1420 W4 = ATN(H9 / W3)

1430 W5 = SQR(H9 * H9 + W3 * W3) * SIN(W4 + D0)

1440 W6 = W3 - SQR(W3 * W3 + H9 * H9) * COS(W4 + D0)

1450 W7 = W1 + W6 * SIN(F1)

1460 W8 = ATN(W5 / W7)

1470 W9 = SIN(W8 + L9) * SQR(W5 * W5 + W7 * W7)

1480 W0 = SQR(W9 * W9 + (S1 - W6 * COS(F1)) ^ 2)

1490 G1 = SQR(((S + B0) / 2) ^ 2 + H1 * H1)

1500 G2 = ATN(2 * H1 / (S + B0))

1510 G3 = W0 - G1 * COS(A0 + G2)

1520 O0 = SQR(2 * Mc * G * G3 / (Q + Mc * (W0 + G1) * (W0 + G1) / 4))

1530 F2 = ATN(((D3 - D2) / L0) / (1 - ((D3 - D2) / (2 * L3 + 2 * L2)) ^ 2))

1540 L8 = -TAN(F2) * (H - H1)

1550 REM COORDINATES IN POSITION 1

1560 X(1, 1) = H1

1570 X(1, 2) = 0: X(1, 3) = 0

1580 X(1, 4) = (1 + COS(F2)) * D2 / 2

1590 X(1, 5) = (1 + COS(F2)) * D3 / 2

1600 X(1, 6) = H

1610 X(1, 7) = H7

1620 Y(1, 1) = 0

1630 Y(1, 2) = L2

1640 Y(1, 3) = -L3

1650 Y(1, 4) = L2 + SIN(F2) * D2 / 2

1660 Y(1, 5) = -L3 + SIN(F2) * D3 / 2

1670 Y(1, 6) = -L6

1680 Y(1, 7) = L7

1690 Z(1, 1) = (S + B0) / 2

1700 Z(1, 2) = 0: Z(1, 3) = 0: Z(1, 4) = 0: Z(1, 5) = 0

1710 Z(1, 6) = (S + B0) / 2 - B / 2

1720 Z(1, 7) = (S + B0) / 2 - B7 / 2

1730 O1 = 0: O2 = 0: O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

1740 K1 = Y(1, 4) * TAN(F2) + X(1, 4)

1750 K2 = X(1, 1)

1760 K3 = Z(1, 1)

1770 K4 = K1 - X(1, 1): DD1 = Q + Mc * K3 * K3 + Mc * K4 * K4

1780 O1 = (Q + Mc * K3 * K3 - U * Mc * K4 * K4 - (1 + U) * Mc * K2 * K4) * O0 / DD1

1790 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 1 TO 2

1800 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

1810 X(2, K) = COS(F2) * (X(1, K) - H1) + SIN(F2) * Y(1, K) - K4 * COS(F2)

1820 Y(2, K) = Y(1, K) * COS(F2) - (X(1, K) - H1) * SIN(F2)

1830 Z(2, K) = Z(1, K)

1840 NEXT K

1850 O2 = O1 * COS(F2)

1860 A2 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

1870 C2 = ATN(Z(2, 6) / X(2, 6))

1880 T2 = T

1890 V0 = SQR(X(2, 6) ^ 2 + Z(2, 6) ^ 2)

1900 E1 = T2 / V0

1910 E2 = (V0 * Y(2, 4)) / (Y(2, 4) - Y(2, 6))

1920 T3 = E1 * E2

1930 E4 = SQR(X(2, 1) * X(2, 1) + Z(2, 1) * Z(2, 1))

1940 V6 = ATN(X(2, 1) / Z(2, 1))

1950 REMROTATION OF THE TRACTOR FROM THE POSITION 2 TO 3

1960 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

1970 IF Z(2, K) = 0 THEN 2000

1980 E3 = ATN(X(2, K) / Z(2, K))

1990 GOTO 2010

2000 E3 = -3.14159 / 2

2010 X(3, K) = SQR(X(2, K) * X(2, K) + Z(2, K) * Z(2, K)) * SIN(E3 + C2 + E1)

2020 Y(3, K) = Y(2, K)

2030 Z(3, K) = SQR(X(2, K) ^ 2 + Z(2, K) ^ 2) * COS(E3 + C2 + E1)

2040 NEXT K

2050 IF Z(3, 7) < 0 THEN 3680

2060 Z(3, 6) = 0

2070 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2080 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2090 IF -V6 > A2 THEN 2110

2100 GOTO 2130

2110 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2120 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 2320

2130 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2140 O3 = SQR(2 * Mc * G * V8 / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2150 K9 = X(3, 1)

2160 K5 = Z(3, 1)

2170 K6 = Z(3, 1) + E1 * V0

2180 K7 = V0 - X(3, 1)

2190 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2200 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2210 N3 = SQR((X(3, 6) - X(3, 1)) ^ 2 + (Z(3, 6) - Z(3, 1)) ^ 2)

2220 N2 = ATN(-(X(3, 6) - X(3, 1)) / Z(3, 1))

2230 Q6 = Q3 + Mc * N3 ^ 2

2240 IF -N2 <= A2 THEN 2290

2250 N4 = N3 * (1 - COS(-A2 - N2))

2260 N5 = (Q6) * O4 * O4 / 2

2270 IF N4 * Mc * G > N5 THEN 2320

2280 O9 = SQR(-2 * Mc * G * N4 / (Q6) + O4 * O4)

2290 GOSUB 3740

2300 GOSUB 4170

2310 GOTO 4330

2320 GOSUB 3740

2330 IF L6 > L8 THEN 2790

2340 REM *

2350 REM *******************************************************************************

2355 REM *B3 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS IN FRONT OF EQUILIBRIUM POINT)*

2360 REM *******************************************************************************

2370 O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

2380 E2 = (V0 * Y(2, 5)) / (Y(2, 5) - Y(2, 6))

2390 T3 = E2 * E1

2400 Z(3, 6) = 0

2410 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2420 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2430 IF -V6 > A2 THEN 2450

2440 GOTO 2470

2450 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2460 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 2760

2470 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2480 O3 = SQR((2 * Mc * G * V8) / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2490 K9 = X(3, 1)

2500 K5 = Z(3, 1)

2510 K6 = Z(3, 1) + T3

2520 K7 = E2 - X(3, 1)

2530 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2540 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2550 F3 = ATN(V0 / (Y(3, 5) - Y(3, 6)))

2560 O5 = O4 * COS(F3)

2570 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 3 TO 4

2580 REMPOSITION 4

2590 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

2600 X(4, K) = X(3, K) * COS(F3) + (Y(3, K) - Y(3, 5)) * SIN(F3)

2610 Y(4, K) = (Y(3, K) - Y(3, 5)) * COS(F3) - X(3, K) * SIN(F3)

2620 Z(4, K) = Z(3, K)

2630 NEXT K

2640 A4 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

2650 M1 = SQR(X(4, 1) ^ 2 + Z(4, 1) ^ 2)

2660 M2 = ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))

2670 Q5 = Q * (COS(F2 + F3)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3)) ^ 2

2680 IF -M2 < A4 THEN 2730

2690 M3 = M1 * (1 - COS(-A4 - M2))

2700 M4 = (Q5 + Mc * M1 * M1) * O5 * O5 / 2

2710 IF M3 * Mc * G > M4 THEN 2760

2720 O9 = SQR(O5 * O5 - 2 * Mc * G * M3 / (Q5 + Mc * M1 * M1))

2730 GOSUB 3740

2740 GOSUB 4170

2750 GOTO 4330

2760 GOSUB 3740

2770 GOSUB 4240

2780 GOTO 4330

2790 REM *****************************************************************************

2795 REM *B1 VERSION (POINT OF IMPACT OF THE ROPS BEHIND OF EQUILIBRIUM POINT)*

2800 REM *****************************************************************************

2810 REM *

2820 O3 = 0: O4 = 0: O5 = 0: O6 = 0: O7 = 0: O8 = 0: O9 = 0

2830 Z(3, 6) = 0

2840 Q3 = Q * (COS(F2)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2)) ^ 2

2850 V5 = (Q3 + Mc * E4 * E4) * O2 * O2 / 2

2860 IF -V6 > A2 THEN 2880

2870 GOTO 2900

2880 V7 = E4 * (1 - COS(-A2 - V6))

2890 IF V7 * Mc * G > V5 THEN 3640

2900 V8 = E4 * COS(-A2 - V6) - E4 * COS(-A2 - ATN(X(3, 1) / Z(3, 1)))

2910 O3 = SQR(2 * Mc * G * V8 / (Q3 + Mc * E4 * E4) + O2 * O2)

2920 K9 = X(3, 1)

2930 K5 = Z(3, 1)

2940 K6 = Z(3, 1) + T3

2950 K7 = E2 - X(3, 1)

2960 K8 = U: DD2 = Q3 + Mc * K6 * K6 + Mc * K7 * K7

2970 O4 = (Q3 + Mc * K5 * K6 - K8 * Mc * K7 * K7 - (1 + K8) * Mc * K9 * K7) * O3 / DD2

2980 F3 = ATN(V0 / (Y(3, 4) - Y(3, 6)))

2990 O5 = O4 * COS(F3)

3000 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM 3 TO 4

3010 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3020 X(4, K) = X(3, K) * COS(F3) + (Y(3, K) - Y(3, 4)) * SIN(F3)

3030 Y(4, K) = (Y(3, K) - Y(3, 4)) * COS(F3) - X(3, K) * SIN(F3)

3040 Z(4, K) = Z(3, K)

3050 NEXT K

3060 A4 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

3070 C3 = ATN(Z(4, 7) / X(4, 7))

3080 C4 = 0

3090 C5 = SQR(X(4, 7) * X(4, 7) + Z(4, 7) * Z(4, 7))

3100 C6 = C4 / C5

3110 C7 = C5 * (Y(4, 6) - Y(4, 1)) / (Y(4, 6) - Y(4, 7))

3120 C8 = C6 * C7

3130 M1 = SQR(X(4, 1) ^ 2 + Z(4, 1) ^ 2)

3140 M2 = ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))

3150 REM ROTATION OF THE TRACTOR FROM THE POSITION 4 TO 5

3160 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3170 IF Z(4, K) <> 0 THEN 3200

3180 C9 = -3.14159 / 2

3190 GOTO 3210

3200 C9 = ATN(X(4, K) / Z(4, K))

3210 X(5, K) = SQR(X(4, K) ^ 2 + Z(4, K) ^ 2) * SIN(C9 + C3 + C6)

3220 Y(5, K) = Y(4, K)

3230 Z(5, K) = SQR(X(4, K) ^ 2 + Z(4, K) ^ 2) * COS(C9 + C3 + C6)

3240 NEXT K

3250 Z(5, 7) = 0

3260 Q5 = Q * (COS(F2 + F3)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3)) ^ 2

3270 IF -M2 > A4 THEN 3290

3280 GOTO 3320

3290 M3 = M1 * (1 - COS(-A4 - M2))

3300 M4 = (Q5 + Mc * M1 * M1) * O5 * O5 / 2

3310 IF M3 * Mc * G > M4 THEN 3640

3315 MM1 = M1 * COS(-A4 - ATN(X(5, 1) / Z(5, 1)))

3320 M5 = M1 * COS(-A4 - ATN(X(4, 1) / Z(4, 1))) - MM1

3330 O6 = SQR(2 * Mc * G * M5 / (Q5 + Mc * M1 * M1) + O5 * O5)

3340 M6 = X(5, 1)

3350 M7 = Z(5, 1)

3360 M8 = Z(5, 1) + C8

3370 M9 = C7 - X(5, 1)

3380 N1 = U: DD3 = (Q5 + Mc * M8 * M8 + Mc * M9 * M9)

3390 O7 = (Q5 + Mc * M7 * M8 - N1 * Mc * M9 * M9 - (1 + N1) * Mc * M6 * M9) * O6 / DD3

3400 F5 = ATN(C5 / (Y(5, 6) - Y(5, 7)))

3410 A6 = ATN(TAN(A0) / SQR(1 + (TAN(F2 + F3 + F5)) ^ 2 / (COS(A0)) ^ 2))

3420 REMTRANSFORMATION OF THE COORDINATES FROM THE POSITION 5 TO 6

3430 FOR K = 1 TO 7 STEP 1

3440 X(6, K) = X(5, K) * COS(F5) + (Y(5, K) - Y(5, 6)) * SIN(F5)

3450 Y(6, K) = (Y(5, K) - Y(5, 6)) * COS(F5) - X(5, K) * SIN(F5)

3460 Z(6, K) = Z(5, K)

3470 NEXT K

3480 O8 = O7 * COS(-F5)

3490 N2 = ATN(X(6, 1) / Z(6, 1))

3500 N3 = SQR(X(6, 1) ^ 2 + Z(6, 1) ^ 2)

3510 Q6 = Q * (COS(F2 + F3 + F5)) ^ 2 + 3 * Q * (SIN(F2 + F3 + F5)) ^ 2

3520 IF -N2 > A6 THEN 3540

3530 GOTO 3580

3540 N4 = N3 * (1 - COS(-A6 - N2))

3550 N5 = (Q6 + Mc * N3 * N3) * O8 * O8 / 2

3560 P9 = (N4 * Mc * G - N5) / (N4 * Mc * G)

3570 IF N4 * Mc * G > N5 THEN 3640

3580 IF -N2 < A6 THEN 3610

3590 N6 = -N4

3600 O9 = SQR(2 * Mc * G * N6 / (Q6 + Mc * N3 * N3) + O8 * O8)

3610 GOSUB 3740

3620 GOSUB 4170

3630 GOTO 4330

3640 GOSUB 3740

3650 GOSUB 4240

3660 GOTO 4330

3670 REM

3680 IF Z(3, 7) > -.2 THEN 2060

3685 CLS: PRINT: PRINT: PRINT STRING$(80, 42): LOCATE 24, 30, 0

3690 PRINT " THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS"

3695 LPRINT STRING$(80, 42)

3700 LPRINT "THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS"

3710 PRINT: PRINT " METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE": GOTO 3720

3715 CLS: PRINT: PRINT " METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE"

3720 LPRINT "METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE"

3725 LPRINT STRING$(80, 42)

3730 GOTO 4330

3740 REM *******************************************************************

3750 CLS: LOCATE 13, 15, 0: PRINT "VELOCITY O0="

3755 LOCATE 13, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O0: LOCATE 13, 40, 0: PRINT "rad/s"

3760 LOCATE 14, 15, 0: PRINT "VELOCITY O1="

3765 LOCATE 14, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O1

3770 LOCATE 15, 15, 0: PRINT "VELOCITY O2="

3775 LOCATE 15, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O2

3780 LOCATE 16, 15, 0: PRINT "VELOCITY O3="

3785 LOCATE 16, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O3

3790 LOCATE 17, 15, 0: PRINT "VELOCITY O4="

3795 LOCATE 17, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O4

3800 LOCATE 18, 15, 0: PRINT "VELOCITY O5="

3805 LOCATE 18, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O5

3810 LOCATE 19, 15, 0: PRINT "VELOCITY O6="

3815 LOCATE 19, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O6

3820 LOCATE 20, 15, 0: PRINT "VELOCITY O7="

3825 LOCATE 20, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O7

3830 LOCATE 21, 15, 0: PRINT "VELOCITY O8="

3835 LOCATE 21, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O8

3840 LOCATE 22, 15, 0: PRINT "VELOCITY O9="

3845 LOCATE 22, 31, 0: PRINT USING "#.###"; O9

3850 LPRINT "VELOCITY O0=";

3860 LPRINT USING "#.###"; O0;

3870 LPRINT " rad/s";

3880 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O1=";

3890 LPRINT USING "#.###"; O1;

3900 LPRINT " rad/s"

3910 LPRINT "VELOCITY O2=";

3920 LPRINT USING "#.###"; O2;

3930 LPRINT " rad/s";

3940 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O3=";

3950 LPRINT USING "#.###"; O3;

3960 LPRINT " rad/s"

3970 LPRINT "VELOCITY O4=";

3980 LPRINT USING "#.###"; O4;

3990 LPRINT " rad/s";

4000 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O5=";

4010 LPRINT USING "#.###"; O5;

4020 LPRINT " rad/s"

4030 LPRINT "VELOCITY O6=";

4040 LPRINT USING "#.###"; O6;

4050 LPRINT " rad/s";

4060 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O7=";

4070 LPRINT USING "#.###"; O7;

4080 LPRINT " rad/s"

4090 LPRINT "VELOCITY O8=";

4100 LPRINT USING "#.###"; O8;

4110 LPRINT " rad/s";

4120 LPRINT TAB(40); "VELOCITY O9=";

4130 LPRINT USING "#.###"; O9;

4140 LPRINT " rad/s"

4150 LPRINT

4160 RETURN

4170 PRINT STRING$(80, 42)

4180 LOCATE 24, 30, 0: PRINT "THE TILTING CONTINUES"

4190 PRINT STRING$(80, 42)

4200 LPRINT STRING$(80, 42)

4210 LPRINT TAB(30); "THE TILTING CONTINUES"

4220 LPRINT STRING$(80, 42)

4230 RETURN

4240 PRINT STRING$(80, 42)

4250 LOCATE 24, 30, 0: PRINT "THE ROLLING STOPS"

4260 PRINT STRING$(80, 42)

4270 LPRINT STRING$(80, 42)

4280 LPRINT TAB(30); "THE ROLLING STOPS"

4290 LPRINT STRING$(80, 42)

4300 RETURN

4310 REM *******************************************************************

4320 REM END OF THE CALCULATION

4330 FOR I = 1 TO 5: LPRINT: NEXT: LPRINT " LOCATION: "; CAMPO$(6): LPRINT

4340 LPRINT " DATE: "; CAMPO$(7): LPRINT

4350 LPRINT; " ENGINEER: "; CAMPO$(8): LPRINT

4360 FOR I = 1 TO 4: LPRINT: NEXT: PRINT

4370 INPUT " Do you wish to carry out another test ? (Y/N)"; Y$

4380 IF Y$ = "Y" OR Y$ = "y" THEN 190

4390 IF Y$ = "N" OR Y$ = "n" THEN SYSTEM

4400 LOCATE F(NC), C(NC) + L, 1: A$ = INKEY$: IF A$ = "" THEN GOTO 4400

4410 IF LEN(A$) > 1 THEN GOSUB 4570: GOTO 4400

4420 A = ASC(A$)

4430 IF A = 13 THEN L = 0: GOTO 4450

4440 GOTO 4470

4450 IF NC < 8 OR NC > 8 AND NC < 25 THEN NC = NC + 1: GOTO 4400

4460 GOTO 4840

4470 IF A > 31 AND A < 183 THEN GOTO 4490

4480 BEEP: GOTO 4400

4490 IF L = LON(NC) THEN BEEP: GOTO 4400

4500 LOCATE F(NC), C(NC) + L: PRINT A$;

4510 L = L + 1

4520 IF L = 1 THEN B$(NC) = A$: GOTO 4540

4530 B$(NC) = B$(NC) + A$

4540 IF LEN(C$(NC)) > 0 THEN C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - L)

4550 CAMPO$(NC) = B$(NC) + C$(NC)

4560 GOTO 4400

4570 REM * SLIDE

4580 IF LEN(A$) <> 2 THEN BEEP: RETURN

4590 C = ASC(RIGHT$(A$, 1))

4600 IF C = 8 THEN 4620

4610 GOTO 4650

4620 IF LEN(C$(NC)) > 0 THEN BEEP: RETURN

4630 IF L = 0 THEN BEEP: RETURN

4640 CAMPO$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO(NC)))

4645 L = L - 1: PRINT A$: RETURN

4650 IF C = 30 THEN 4670

4660 GOTO 4700

4670 IF NC = 1 THEN BEEP: RETURN

4680 NC = NC - 1: L = 0

4690 RETURN

4700 IF C = 31 THEN 4720

4710 GOTO 4760

4720 IF NC <> 8 THEN 4740

4730 BEEP: RETURN

4740 NC = NC + 1: L = 0

4750 RETURN

4760 IF C = 29 THEN 4780

4770 GOTO 4800

4780 IF L = 0 THEN BEEP: RETURN

4790 L = L - 1: C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - (L + 1))

4795 B$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), L): LOCATE F(NC), C(NC) + L + 1: PRINT ""

4796 RETURN

4800 IF C = 28 THEN 4820

4810 GOTO 4400

4820 IF C$(NC) = "" THEN BEEP: RETURN

4830 L = L + 1: C$(NC) = RIGHT$(CAMPO$(NC), LEN(CAMPO$(NC)) - (L))

4835 B$(NC) = LEFT$(CAMPO$(NC), L): LOCATE F(NC), C(NC) + L, 1: PRINT ""

4840 RETURN

4850 RETURN

4860 FOR II = 1 TO 7

4870 X(1, II) = 0: X(2, II) = 0: X(3, II) = 0

4875 X(4, II) = 0: X(5, II) = 0: X(6, II) = 0

4880 Y(1, II) = 0: Y(2, II) = 0: Y(3, II) = 0

4885 Y(4, II) = 0: Y(5, II) = 0: Y(6, II) = 0

4890 Z(1, II) = 0: Z(2, II) = 0: Z(3, II) = 0

4895 Z(4, II) = 0: Z(5, II) = 0: Z(6, II) = 0

4900 NEXT II

4910 RETURN

4920 REM * THE SYMBOLS USED HERE ARE THE SAME AS IN THE CODE 6.

Example 6.1

The tilting continues

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1000 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = 0.2800 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7780 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3370 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.4900 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 2565.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 295.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1000

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = 0.2800

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7780

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3370

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.4900

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 2565.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 295.0000

| VELOCITY O0 = 3.881 rad/s | VELOCITY O1 = 1.078 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.057 rad/s | VELOCITY O3 = 2.134 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.731 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.881 rad/s | VELOCITY O1 = 1.078 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.057 rad/s | VELOCITY O3 = 2.134 rad/s |
| VELOCITY O4 = 1.130 rad/s | VELOCITY O5 = 0.993 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.810 rad/s | VELOCITY O7 = 0.629 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.587 rad/s | VELOCITY O9 = 0.219 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.881 rad/s

VELOCITY O1 = 1.078 rad/s

VELOCITY O2 = 1.057 rad/s

VELOCITY O3 = 2.134 rad/s

VELOCITY O4 = 0.731 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.881 rad/s

VELOCITY O1 = 1.078 rad/s

VELOCITY O2 = 1.057 rad/s

VELOCITY O3 = 2.134 rad/s

VELOCITY O4 = 1.130 rad/s

VELOCITY O5 = 0.993 rad/s

VELOCITY O6 = 0.810 rad/s

VELOCITY O7 = 0.629 rad/s

VELOCITY O8 = 0.587 rad/s

VELOCITY O9 = 0.219 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.2

The rolling stops

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1100 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.0500 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1100

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.0500

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 3.840 rad/s | VELOCITY O1 = 0.281 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.268 rad/s | VELOCITY O3 = 1.586 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.672 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.840 rad/s | VELOCITY O1 = 0.281 rad/s |
| VELOCITY O2 = 0.268 rad/s | VELOCITY O3 = 1.586 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.867 rad/s | VELOCITY O5 = 0.755 rad/s |
| VELOCITY O6 = 1.218 rad/s | VELOCITY O7= 0.969 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.898 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.840 rad/s

VELOCITY O1 = 0.281 rad/s

VELOCITY O2 = 0.268 rad/s

VELOCITY O3 = 1.586 rad/s

VELOCITY O4 = 0.672 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.840 rad/s

VELOCITY O1 = 0.281 rad/s

VELOCITY O2 = 0.268 rad/s

VELOCITY O3 = 1.586 rad/s

VELOCITY O4 = 0.867 rad/s

VELOCITY O5 = 0.755 rad/s

VELOCITY O6 = 1.218 rad/s

VELOCITY O7= 0.969 rad/s

VELOCITY O8 = 0.898 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.3

The rolling stops

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8000 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.5200 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.0040 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.2000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8000

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.5200

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.0040

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.2000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 0.107 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.098 rad/s | VELOCITY O3 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.000 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 0.107 rad/s |
| VELOCITY O2 = 0.098 rad/s | VELOCITY O3 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.000 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 0.107 rad/s

VELOCITY O2 = 0.098 rad/s

VELOCITY O3 = 0.000 rad/s

VELOCITY O4 = 0.000 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 0.107 rad/s

VELOCITY O2 = 0.098 rad/s

VELOCITY O3 = 0.000 rad/s

VELOCITY O4 = 0.000 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.4

The rolling stops

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8110 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2170 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1900 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3790 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8110

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2170

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1900

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3790

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.162 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.405 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.162 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.414 rad/s | VELOCITY O5 = 0.289 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7= 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.162 rad/s

VELOCITY O4 = 0.405 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.162 rad/s

VELOCITY O4 = 0.414 rad/s

VELOCITY O5 = 0.289 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7= 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.5

The tilting continues

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7660 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1100 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.2000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.9100 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7660

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1100

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.2000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.9100

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 2.735 rad/s | VELOCITY O1 = 1.271 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.212 rad/s | VELOCITY O3 = 2.810 rad/s |
| VELOCITY O4 = 1.337 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 2.735 rad/s

VELOCITY O1 = 1.271 rad/s

VELOCITY O2 = 1.212 rad/s

VELOCITY O3 = 2.810 rad/s

VELOCITY O4 = 1.337 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.6

The tilting continues

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8750 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 275.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8750

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 275.0000

| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 1.130 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.105 rad/s | VELOCITY O3 = 2.196 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.786 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 1.130 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.105 rad/s | VELOCITY O3 = 2.196 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.980 rad/s | VELOCITY O5 = 0.675 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.548 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 1.130 rad/s

VELOCITY O2 = 1.105 rad/s

VELOCITY O3 = 2.196 rad/s

VELOCITY O4 = 0.786 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 1.130 rad/s

VELOCITY O2 = 1.105 rad/s

VELOCITY O3 = 2.196 rad/s

VELOCITY O4 = 0.980 rad/s

VELOCITY O5 = 0.675 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.548 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.7

Method of calculation not feasible

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.5500 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.1000 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4780 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7780 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.5500 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.9500 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | MOMENT OF INERTIA | Q = 200.0000 |
| TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.5500

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.1000

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4780

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7780

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.5500

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.9500

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

MOMENT OF INERTIA

Q = 200.0000

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

THE ENGINE BONNET TOUCHES THE GROUND BEFORE THE ROPS

METHOD OF CALCULATION NOT FEASIBLE

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.8

The rolling stops

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7180 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.8110 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1590 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2170 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.7020 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 2.0040 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3790 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.6400 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.2120 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.3600 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4400 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 0.9000 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.3150 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1740 | TRACTOR MASS | Mc = 1780.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 279.8960 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7180

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.8110

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1590

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2170

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.7020

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 2.0040

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3790

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.6400

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.2120

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.3600

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4400

REAR TRACK WIDTH

S = 0.9000

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.3150

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1740

TRACTOR MASS

Mc = 1780.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 279.8960

| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.313 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.581 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.884 rad/s | VELOCITY O1 = 1.540 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.488 rad/s | VELOCITY O3 = 2.313 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.633 rad/s | VELOCITY O5 = 0.373 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.313 rad/s

VELOCITY O4 = 0.581 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.884 rad/s

VELOCITY O1 = 1.540 rad/s

VELOCITY O2 = 1.488 rad/s

VELOCITY O3 = 2.313 rad/s

VELOCITY O4 = 0.633 rad/s

VELOCITY O5 = 0.373 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.9

The tilting continues

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7620 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.2930 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9670 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7700 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3500 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.9500 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 300.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7620

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.2930

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9670

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7700

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3500

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.9500

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 300.0000

| VELOCITY O0 = 3.790 rad/s | VELOCITY O1 = 1.159 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 1.133 rad/s | VELOCITY O3 = 2.118 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.801 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.000 rad/s |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.790 rad/s | VELOCITY O1 = 1.159 rad/s |
| VELOCITY O2 = 1.133 rad/s | VELOCITY O3 = 2.118 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.856 rad/s | VELOCITY O5 = 0.562 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.205 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.790 rad/s

VELOCITY O1 = 1.159 rad/s

VELOCITY O2 = 1.133 rad/s

VELOCITY O3 = 2.118 rad/s

VELOCITY O4 = 0.801 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.000 rad/s

VELOCITY O0 = 3.790 rad/s

VELOCITY O1 = 1.159 rad/s

VELOCITY O2 = 1.133 rad/s

VELOCITY O3 = 2.118 rad/s

VELOCITY O4 = 0.856 rad/s

VELOCITY O5 = 0.562 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.205 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.10

The tilting continues

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| HEIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.3800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.8800 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.3000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8900 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 275.0000 | | |

HEIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.3800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.8800

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.3000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8900

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 275.0000

| VELOCITY O0 = 3.815 rad/s | VELOCITY O1 = 0.748 rad/s |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.724 rad/s | VELOCITY O3 = 1.956 rad/s |
| VELOCITY O4 = 0.808 rad/s | VELOCITY O5 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O6 = 0.000 rad/s | VELOCITY O7 = 0.000 rad/s |
| VELOCITY O8 = 0.000 rad/s | VELOCITY O9 = 0.407 rad/s |

VELOCITY O0 = 3.815 rad/s

VELOCITY O1 = 0.748 rad/s

VELOCITY O2 = 0.724 rad/s

VELOCITY O3 = 1.956 rad/s

VELOCITY O4 = 0.808 rad/s

VELOCITY O5 = 0.000 rad/s

VELOCITY O6 = 0.000 rad/s

VELOCITY O7 = 0.000 rad/s

VELOCITY O8 = 0.000 rad/s

VELOCITY O9 = 0.407 rad/s

THE TILTING CONTINUES

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Example 6.11

The rolling stops

TEST NR:

FRONT MOUNTED-OVER PROTECTIVE STRUCTURE OF THE NARROW TRACTOR:

Characteristic units:

LINEAR (m): MASS (kg):

MOMENT OF INERTIA (kgm2): ANGLE (radian)

| EIGHT OF THE COG | H1 = 0.7653 | H. DIST. COG-REAR AXLE | L3 = 0.7970 |
| --- | --- | --- | --- |
| H. DIST. COG - FRONT AXLE | L2 = 1.1490 | HEIGHT OF THE REAR TYRES | D3 = 1.4800 |
| HEIGHT OF THE FRT TYRES | D2 = 0.9000 | OVERALL HEIGHT( PT IMPACT) | H6 = 1.9600 |
| H. DIST. COG-LEAD PT INTER. | L6 = -0.4000 | PROTECTIVE STRUCT. WIDTH | B6 = 0.7000 |
| HEIGHT OF THE ENG. B. | H7 = 1.3700 | WIDTH OF THE ENG. B. | B7 = 0.8000 |
| H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B. | L7 = 1.6390 | HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT | H0 = 0.4450 |
| REAR TRACK WIDTH | S = 1.1150 | REAR TYRE WIDTH | B0 = 0.1950 |
| FRT AXLE SWING ANGLE | D0 = 0.1570 | TRACTOR MASS | Mc = 1800.000 |
| MOMENT OF INERTIA | Q = 250.0000 | | |

EIGHT OF THE COG

H1 = 0.7653

H. DIST. COG-REAR AXLE

L3 = 0.7970

H. DIST. COG - FRONT AXLE

L2 = 1.1490

HEIGHT OF THE REAR TYRES

D3 = 1.4800

HEIGHT OF THE FRT TYRES

D2 = 0.9000

OVERALL HEIGHT( PT IMPACT)

H6 = 1.9600

H. DIST. COG-LEAD PT INTER.

L6 = -0.4000

PROTECTIVE STRUCT. WIDTH

B6 = 0.7000

HEIGHT OF THE ENG. B.

H7 = 1.3700

WIDTH OF THE ENG. B.

B7 = 0.8000

H. DIST. COG-FRT COR. ENG. B.

L7 = 1.6390

HEIGHT FRT AXLE PIVOT PT

H0 = 0.4450

REAR TRACK WIDTH

S = 1.1150

REAR TYRE WIDTH

B0 = 0.1950

FRT AXLE SWING ANGLE

D0 = 0.1570

TRACTOR MASS

Mc = 1800.000

MOMENT OF INERTIA

Q = 250.0000

| VELOCITY O0 = 3.840 | VELOCITY O1 = 0.246 |
| --- | --- |
| VELOCITY O2 = 0.235 | VELOCITY O3 = 0.000 |
| VELOCITY O4 = 0.000 | VELOCITY O5 = 0.000 |
| VELOCITY O6 = 0.000 | VELOCITY O7 = 0.000 |
| VELOCITY O8 = 0.000 | VELOCITY O9 = 0.000 |
| | |
| VELOCITY O0 = 3.840 | VELOCITY O1 = 0.246 |
| VELOCITY O2 = 0.235 | VELOCITY O3 = 0.000 |
| VELOCITY O4 = 0.000 | VELOCITY O5 = 0.000 |
| VELOCITY O6 = 0.000 | VELOCITY O7 = 0.000 |
| VELOCITY O8 = 0.000 | VELOCITY O9 = 0.000 |

VELOCITY O0 = 3.840

VELOCITY O1 = 0.246

VELOCITY O2 = 0.235

VELOCITY O3 = 0.000

VELOCITY O4 = 0.000

VELOCITY O5 = 0.000

VELOCITY O6 = 0.000

VELOCITY O7 = 0.000

VELOCITY O8 = 0.000

VELOCITY O9 = 0.000

VELOCITY O0 = 3.840

VELOCITY O1 = 0.246

VELOCITY O2 = 0.235

VELOCITY O3 = 0.000

VELOCITY O4 = 0.000

VELOCITY O5 = 0.000

VELOCITY O6 = 0.000

VELOCITY O7 = 0.000

VELOCITY O8 = 0.000

VELOCITY O9 = 0.000

THE ROLLING STOPS

| Location: | Date: | Engineer: |
| --- | --- | --- |

Location:

Date:

Engineer:

Forklarende bemærkninger til bilag IX

| (1) | Medmindre den nummerering af afsnit B2 og B3, der er blevet harmoniseret med hele bilaget, forskrifternes tekst og nummereringen i punkt B er identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af fortil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 6, udgave 2015 af juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

Medmindre den nummerering af afsnit B2 og B3, der er blevet harmoniseret med hele bilaget, forskrifternes tekst og nummereringen i punkt B er identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af fortil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 6, udgave 2015 af juli 2014.

| (2) | Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353: 1995, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet være placeret i den bageste og øverste stilling. |
| --- | --- |

(2)

Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353: 1995, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet være placeret i den bageste og øverste stilling.

| (3) | Programmet og eksemplerne findes på OECD's websted. |
| --- | --- |

(3)

Programmet og eksemplerne findes på OECD's websted.

| (4) | Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås. |
| --- | --- |

(4)

Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås.

---

(1)  Angiver den foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

(2)  Energikravet ved –20 °C er 2,5 gange den værdi, der fastsat for –30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, dvs. valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

BILAG X

Krav vedrørende styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer)

A.   GENERELLE BESTEMMELSER

| 1. | De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer), er fastsat i punkt B. |
| --- | --- |

1.

De EU-krav, der gælder for styrtsikre førerværn (bagtil monterede styrtsikre førerværn på smalsporede traktorer), er fastsat i punkt B.

| 2. | Prøvning kan foretages efter den statiske eller den dynamiske metode, der er fastlagt i afsnit B1 og B2. De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente. |
| --- | --- |

2.

Prøvning kan foretages efter den statiske eller den dynamiske metode, der er fastlagt i afsnit B1 og B2. De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente.

B.   KRAV VEDRØRENDE STYRTSIKRE FØRERVÆRN (BAGTIL MONTEREDE STYRTSIKRE FØRERVÆRN PÅ SMALSPOREDE TRAKTORER)1)

1.   Definitioner

1.1.   [Ikke relevant]

1.2.   Styrtsikkert førerværn (ROPS)

Ved styrtsikkert førerværn (styrtsikkert førerhus eller styrtbøjle), herefter benævnt »førerværn«, forstås den opbygning på traktoren, hvis væsentlige formål er at afværge eller formindske faren for føreren, hvis traktoren vælter under normal brug.

Det styrtsikre førerværn er karakteriseret ved, at det skaber et frirum, der er stort nok til at beskytte føreren, når denne sidder enten inden for det af førerværnet afgrænsede rum eller inden for et rum, der afgrænses af en række rette linjer fra førerværnets yderkanter til enhver del af traktoren, som kan komme i berøring med et fladt underlag, og som er i stand til at bære traktoren i denne position, hvis traktoren vælter.

1.3.   Sporvidde

1.3.1.   Indledende definition: hjulets eller sporviddens midterplan.

Hjulets midterplan befinder sig lige langt fra de to planer for fælgenes omkreds på deres ydersider og fra sporvidden.

1.3.2.   Definition af sporvidde

Det lodrette plan gennem hjulaksen skærer dets midterplan langs en ret linje, der på et punkt støder mod underlaget. Hvis A og B er de to punkter, der på denne måde er bestemt for hjulene på samme traktoraksel, er sporvidden afstanden mellem punkt A og B. Sporvidden kan således bestemmes for både for- og baghjul. Hvis der er tale om tvillingehjul, er sporvidden afstanden mellem to planer, der er hjulparrenes midterplan. For bæltetraktorer er sporvidden afstanden mellem bælternes midterplaner.

1.3.3.   Tillægsdefinition: traktorens midterplan

Man anvender yderpunkterne for punkt A og B på traktorens bagaksel, hvilket giver den størst mulige værdi for sporvidden. Det lodrette plan vinkelret på linjen AB i dennes midterpunkt er traktorens midterplan.

1.4.   Akselafstand

Afstanden mellem de lodrette planer, der går gennem de to AB-linjer som defineret ovenfor, det ene ved forhjulene og det andet ved baghjulene.

1.5.   Bestemmelse af sædets indekspunkt; Sædets placering og indstilling ved prøvning

1.5.1.   Sædets indekspunkt (SIP)2)

Sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353:1995

1.5.2.   Sædets placering og indstilling ved prøvning

| 1.5.2.1. | Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position. |
| --- | --- |

1.5.2.1.

Hvis sædet kan indstilles, anbringes det i bageste og højeste position.

| 1.5.2.2. | Hvis hældningen på ryglænet er indstillelig, skal den være indstillet til midterpositionen. |
| --- | --- |

1.5.2.2.

Hvis hældningen på ryglænet er indstillelig, skal den være indstillet til midterpositionen.

| 1.5.2.3. | Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger. |
| --- | --- |

1.5.2.3.

Hvis sædet er udstyret med sædeophæng, skal dette blokeres midtvejs, medmindre dette er i modstrid med sædefabrikantens udtrykkelige anvisninger.

| 1.5.2.4. | Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm. |
| --- | --- |

1.5.2.4.

Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets indekspunkt være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm.

1.6.   Frirum

1.6.1.   Referenceplan

Frirummet er illustreret i figur 7.1 og 7.2. Det er defineret i forhold til referenceplanet og sædets indekspunkt. Referenceplanet er et lodret plan, som almindeligvis ligger i traktorens længderetning, og som går gennem sædets indekspunkt og rattets centrum. Normalt falder referenceplanet sammen med traktorens midterplan i længderetningen. Referenceplanet forudsættes at bevæge sig vandret med sædet og rattet under belastning, men at forblive vinkelret på traktoren eller på førerværnets gulvplan. Frirummet defineres på grundlag af punkt 1.6.2. og 1.6.3.

1.6.2.   Bestemmelse af frirummet for traktorer med et ikke-vendbart sæde

Frirummet i traktorer med et ikke-vendbart sæde defineres i punkt 1.6.2.1 til 1.6.2.13 nedenfor og er afgrænset af følgende planer, idet traktoren befinder sig på et plant underlag, og sædet er indstillet og anbragt som specificeret i punkt 1.5.2.1 til 1.5.2.42), og rattet, hvis det kan indstilles, er indstillet til midterpositionen for kørsel i siddende stilling:

| 1.6.2.1. | et horisontalt plan A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm over sædets indekspunkt med linjen B1B2 (a
  h-10) mm bag sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.1.

et horisontalt plan A1 B1 B2 A2, (810 + a
  v) mm over sædets indekspunkt med linjen B1B2 (a
  h-10) mm bag sædets indekspunkt

| 1.6.2.2. | et skråt plan H1 H2 G2 G1, der er vinkelret på referenceplanet, omfattende såvel et punkt, der er 150 mm bag linjen B1B2, som det bageste punkt på sædets ryglæn |
| --- | --- |

1.6.2.2.

et skråt plan H1 H2 G2 G1, der er vinkelret på referenceplanet, omfattende såvel et punkt, der er 150 mm bag linjen B1B2, som det bageste punkt på sædets ryglæn

| 1.6.2.3. | en cylindrisk flade A1 A2 H2 H1, der er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.3.

en cylindrisk flade A1 A2 H2 H1, der er vinkelret på referenceplanet og har en radius på 120 mm og tangerer de planer, der er defineret i 1.6.2.1 og 1.6.2.2 ovenfor

| 1.6.2.4. | en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2 |
| --- | --- |

1.6.2.4.

en cylindrisk flade B1 C1 C2 B2, der er vinkelret på referenceplanet, har en radius på 900 mm, strækker sig 400 mm fremad og tangerer det i punkt 1.6.2.1 definerede plan langs linjen B1B2

| 1.6.2.5. | et skråt plan C1 D1 D2 C2, der er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.5.

et skråt plan C1 D1 D2 C2, der er vinkelret på referenceplanet, støder til fladen defineret i 1.6.2.4 ovenfor og passerer 40 mm fra rattets forreste yderkant. Hvis rattet er indstillet i en høj position, strækker dette plan sig fremad fra linjen B1B2 og tangerer fladen defineret i punkt 1.6.2.4 ovenfor

| 1.6.2.6. | et lodret plan D1 K1 E1 E2 K2 D2, der er vinkelret på referenceplanet, 40 mm fra rattets forreste yderkant |
| --- | --- |

1.6.2.6.

et lodret plan D1 K1 E1 E2 K2 D2, der er vinkelret på referenceplanet, 40 mm fra rattets forreste yderkant

| 1.6.2.7. | et horisontalt plan E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, som går gennem et punkt (90-av
  ) mm under sædets indekspunkt |
| --- | --- |

1.6.2.7.

et horisontalt plan E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2, som går gennem et punkt (90-av
  ) mm under sædets indekspunkt

| 1.6.2.8. | en flade G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde |
| --- | --- |

1.6.2.8.

en flade G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, om nødvendigt med bueform fra den nederste afgrænsning af det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.2 ovenfor, til det vandrette plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 ovenfor, som er vinkelret på referenceplanet og i berøring med sædets ryglæn i hele dets længde

| 1.6.2.9. | to lodrette planer K1 I1 F1 E1 og K2 I2 F2 E2, der er parallelle med referenceplanet, 250 mm på hver side af referenceplane op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i 1.6.2.7 ovenfor |
| --- | --- |

1.6.2.9.

to lodrette planer K1 I1 F1 E1 og K2 I2 F2 E2, der er parallelle med referenceplanet, 250 mm på hver side af referenceplane op til en højde af 300 mm over det plan, der er defineret i 1.6.2.7 ovenfor

| 1.6.2.10. | to skrå og parallelle planer A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 og A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, der starter fra overkanten af de i 1.6.2.9 ovenfor definerede planer, og støder til det horisontale plan, der er defineret i 1.6.2.1 ovenfor, mindst 100 mm fra referenceplanet i den side, hvor belastningen påføres |
| --- | --- |

1.6.2.10.

to skrå og parallelle planer A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 og A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2, der starter fra overkanten af de i 1.6.2.9 ovenfor definerede planer, og støder til det horisontale plan, der er defineret i 1.6.2.1 ovenfor, mindst 100 mm fra referenceplanet i den side, hvor belastningen påføres

| 1.6.2.11. | to dele af lodrette planer Q1 P1 N1 M1 og Q2 P2 N2 M2, der er parallelle med referenceplanet, 200 mm på begge sider af referenceplanet, og afgrænset i toppen 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7 |
| --- | --- |

1.6.2.11.

to dele af lodrette planer Q1 P1 N1 M1 og Q2 P2 N2 M2, der er parallelle med referenceplanet, 200 mm på begge sider af referenceplanet, og afgrænset i toppen 300 mm over det plan, der er defineret i punkt 1.6.2.7

| 1.6.2.12. | to dele, I1 Q1 P1 F1 og I2 Q2 P2 F2, af et lodret plan, der er vinkelret på referenceplanet og forløber (210-ah
  ) mm foran sædets referencepunkt |
| --- | --- |

1.6.2.12.

to dele, I1 Q1 P1 F1 og I2 Q2 P2 F2, af et lodret plan, der er vinkelret på referenceplanet og forløber (210-ah
  ) mm foran sædets referencepunkt

| 1.6.2.13. | to dele, I1 Q1 M1 L1 og I2 Q2 M2 L2 af det lodrette plan 300 mm over planet defineret i 1.6.2.7 ovenfor. |
| --- | --- |

1.6.2.13.

to dele, I1 Q1 M1 L1 og I2 Q2 M2 L2 af det lodrette plan 300 mm over planet defineret i 1.6.2.7 ovenfor.

1.6.3.   Bestemmelse af frirummet for traktorer med vendbar førerplads

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), er frirummet afgrænset ved de to frirum, der er defineret ved rattets og sædets to forskellige positioner.

| 1.6.3.1. | Hvis førerværnet er af typen med to stolper bagtil, defineres frirummet for hver position af rattet og sædet på grundlag af henholdsvis punkt 1.6.1 og 1.6.2 ovenfor ved førerens stilling i normal position og på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 i bilag X ved førerens stilling i omvendt stilling (se figur 7.2.a). |
| --- | --- |

1.6.3.1.

Hvis førerværnet er af typen med to stolper bagtil, defineres frirummet for hver position af rattet og sædet på grundlag af henholdsvis punkt 1.6.1 og 1.6.2 ovenfor ved førerens stilling i normal position og på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 i bilag X ved førerens stilling i omvendt stilling (se figur 7.2.a).

| 1.6.3.2. | Hvis førerværnet er af en anden type, defineres frirummet for hver position af rattet og sædet på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 i dette bilag (se figur 7.2.b). |
| --- | --- |

1.6.3.2.

Hvis førerværnet er af en anden type, defineres frirummet for hver position af rattet og sædet på grundlag af punkt 1.6.1 og 1.6.2 i dette bilag (se figur 7.2.b).

1.6.4.   Ekstrasæder

| 1.6.4.1. | Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter. |
| --- | --- |

1.6.4.1.

Hvis der er tale om traktorer, hvori der kan monteres ekstrasæder, skal den indhylling, der omfatter sædets indekspunkter for alle de mulige konfigurationer, anvendes ved prøvningerne. Førerværnet må ikke komme ind i det større frirum, hvori der tages hensyn til disse forskellige sædeindekspunkter.

| 1.6.4.2. | Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning. |
| --- | --- |

1.6.4.2.

Hvis en ny sædekonfiguration tilbydes efter udførelse af prøvningen, skal det bestemmes, om frirummet rundt om det nye SIP falder inden for den tidligere fastlagte indhylling. Hvis dette ikke er tilfældet, skal der udføres en ny prøvning.

| 1.6.4.3. | Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. Sædeindekspunktet skal ikke bestemmes, da frirummet er defineret i forhold til førersædet. |
| --- | --- |

1.6.4.3.

Et sæde til en person foruden føreren, hvorfra traktoren ikke kan styres, regnes ikke for et ekstrasæde. Sædeindekspunktet skal ikke bestemmes, da frirummet er defineret i forhold til førersædet.

1.7.   Masse

1.7.1.   Uden ballast/Masse i ulastet stand

Traktorens masse uden ekstraudstyr, men med kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj og førerværn. Massen af ekstravægt for- eller bagtil, væskefyldning af dækkene, ophængte redskaber eller udstyr eller andre særlige komponenter medregnes ikke.

1.7.2.   Største tilladte totalmasse

Den for traktoren maksimale masse angivet af fabrikanten som teknisk tilladt og angivet på køretøjets identifikationsplade og/eller i instruktionsbogen.

1.7.3.   Referencemasse

Den masse, som fabrikanten har valgt, og som bruges i formlen til beregning af pendulklodsens faldhøjde, den påførte energi og belastningskræfterne, skal anvendes i prøvningerne. Må ikke være mindre end massen uden ballast og skal være tilstrækkeligt til at sikre, at masseforholdet ikke overstiger 1,75 (se punkt 1.7.4).

1.7.4.   Masseforhold

Forholdet Formula må ikke være over 1,75.

1.8.   Måletolerancer

| Lineære dimensioner: | ± 3 mm |
| --- | --- |
| undtagen for: – dækkenes deformation: | ± 1 mm |
| – førerværnets deformation under vandret belastning: | ± 1 mm |
| – pendulklodsens faldhøjde: | ± 1 mm |
| Masser | ± 0,2 % (af fuld målerskala) |
| Kræfter | ± 0,1 % (af fuld målerskala) |
| Vinkler | ± 0,1° |

Lineære dimensioner:

± 3 mm

undtagen for: – dækkenes deformation:

± 1 mm

– førerværnets deformation under vandret belastning:

± 1 mm

– pendulklodsens faldhøjde:

± 1 mm

Masser

± 0,2 % (af fuld målerskala)

Kræfter

± 0,1 % (af fuld målerskala)

Vinkler

± 0,1°

1.9.   Symboler

| ah | (mm) | Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet |
| --- | --- | --- |
| av | (mm) | Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet |
| B | (mm) | Traktorens mindste totalbredde |
| B6 | (mm) | Førerværnets største ydre bredde |
| D | (mm) | Førerværnets deformation på det sted, hvor slaget rammer (dynamisk prøvning) eller på det sted og i den retning, belastningen påføres (statisk prøvning). |
| D' | (mm) | Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel |
| Ea | (J) | Deformationsenergi absorberet på det sted, hvor belastningen er fjernet. Areal inden for F-D kurven |
| Ei | (J) | Deformationsenergi absorberet. Areal under F-D kurven |
| Ei | (J) | Deformationsenergi absorberet efter supplerende belastning som følge af brud eller revner. |
| E''i | (J) | Deformationsenergi absorberet ved overbelastningsprøvning i det tilfælde, hvor belastningen er blevet fjernet inden påbegyndelsen af denne overbelastningsprøve. Areal under F-D kurven |
| Eil | (J) | Den påførte energi, der skal absorberes under belastning i længderetningen. |
| Eis | (J) | Den påførte energi, der skal absorberes under belastning fra siden |
| F | (N) | Statisk belastningskraft |
| F' | (N) | Belastningskraft for den krævede beregnede energitilførsel, svarende til E'i; |
| F-D | | Diagram kraft/deformation |
| Fmax | (N) | (N) Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning |
| Fv | (N) | (N) Lodret trykkraft |
| H | (mm) | (mm) Faldhøjde for pendulklodsen (dynamisk prøvning) |
| H’ | (mm) | (mm) Faldhøjde for pendulklodsen ved supplerende prøvning (dynamisk prøvning) |
| I | (kgm2) | Traktorens referenceinertimoment omkring baghjulenes midterlinje, uanset disse baghjuls masse |
| L | (mm) | Traktorens referenceakselafstand |
| M | (kg) | (kg) Traktorens referencemasse under styrkeprøvningerne. |

ah

(mm)

Halvdelen af den vandrette indstilling af sædet

av

(mm)

Halvdelen af den lodrette indstilling af sædet

B

(mm)

Traktorens mindste totalbredde

B6

(mm)

Førerværnets største ydre bredde

D

(mm)

Førerværnets deformation på det sted, hvor slaget rammer (dynamisk prøvning) eller på det sted og i den retning, belastningen påføres (statisk prøvning).

D'

(mm)

Førerværnets deformation ved den krævede beregnede energitilførsel

Ea

(J)

Deformationsenergi absorberet på det sted, hvor belastningen er fjernet. Areal inden for F-D kurven

Ei

(J)

Deformationsenergi absorberet. Areal under F-D kurven

Ei

(J)

Deformationsenergi absorberet efter supplerende belastning som følge af brud eller revner.

E''i

(J)

Deformationsenergi absorberet ved overbelastningsprøvning i det tilfælde, hvor belastningen er blevet fjernet inden påbegyndelsen af denne overbelastningsprøve. Areal under F-D kurven

Eil

(J)

Den påførte energi, der skal absorberes under belastning i længderetningen.

Eis

(J)

Den påførte energi, der skal absorberes under belastning fra siden

F

(N)

Statisk belastningskraft

F'

(N)

Belastningskraft for den krævede beregnede energitilførsel, svarende til E'i;

F-D

Diagram kraft/deformation

Fmax

(N)

(N) Maksimal statisk belastningskraft, når belastningen påføres, undtagen overbelastning

Fv

(N)

(N) Lodret trykkraft

H

(mm)

(mm) Faldhøjde for pendulklodsen (dynamisk prøvning)

H’

(mm)

(mm) Faldhøjde for pendulklodsen ved supplerende prøvning (dynamisk prøvning)

I

(kgm2)

Traktorens referenceinertimoment omkring baghjulenes midterlinje, uanset disse baghjuls masse

L

(mm)

Traktorens referenceakselafstand

M

(kg)

(kg) Traktorens referencemasse under styrkeprøvningerne.

2.   Anvendelsesområde

| 2.1. | Dette bilag finder anvendelse på traktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul og på traktorer med følgende karakteristika:






  2.1.1. | frihøjde højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne, differentiale medregnet |
| --- | --- | --- |

2.1.

Dette bilag finder anvendelse på traktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul og på traktorer med følgende karakteristika:

2.1.1.

frihøjde højst 600 mm målt på det laveste punkt under for- og bagakslerne, differentiale medregnet

| 2.1.2. | fast eller indstillelig mindste sporvidde for den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, mindre end 1 150 mm. Den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, formodes højst at være indstillet til en sporvidde på 1 150 mm. Det skal være muligt at indstille sporvidden på den anden aksel således, at ydersiderne af de smalleste dæk ikke er bredere end ydersiderne på dækkene på den anden aksel. Hvis de to aksler er udstyret med fælge og dæk af samme størrelse, skal den faste eller indstillelige sporvidde af de to aksler være mindre end 1 150 mm |
| --- | --- |

2.1.2.

fast eller indstillelig mindste sporvidde for den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, mindre end 1 150 mm. Den aksel, hvorpå de bredeste dæk er monteret, formodes højst at være indstillet til en sporvidde på 1 150 mm. Det skal være muligt at indstille sporvidden på den anden aksel således, at ydersiderne af de smalleste dæk ikke er bredere end ydersiderne på dækkene på den anden aksel. Hvis de to aksler er udstyret med fælge og dæk af samme størrelse, skal den faste eller indstillelige sporvidde af de to aksler være mindre end 1 150 mm

| 2.1.3. | egenmasse større end 400 kg, men inklusive førerværn og traktoren forsynet med de største dæk, som fabrikanten anbefaler. For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal den ubelastede masse skal være mindre end 3 500 kg, og den tilladte masse må ikke overstige 5 250 kg. For alle traktorer må masseforholdet (største tilladte totalmasse/referencemasse) ikke være større end 1,75. |
| --- | --- |

2.1.3.

egenmasse større end 400 kg, men inklusive førerværn og traktoren forsynet med de største dæk, som fabrikanten anbefaler. For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal den ubelastede masse skal være mindre end 3 500 kg, og den tilladte masse må ikke overstige 5 250 kg. For alle traktorer må masseforholdet (største tilladte totalmasse/referencemasse) ikke være større end 1,75.

| 2.1.4. | styrtsikkert førerværn af typen med sikkerhedsbøjle, beskyttelsesbøjle eller førerhus, monteret helt eller delvist bag sædets indekspunkt og med et friområde, hvis øvre grænse er (810 + av) mm over sædets indekspunkt for at yde et tilstrækkeligt stort frirum uden forhindringer med henblik på beskyttelse af føreren. |
| --- | --- |

2.1.4.

styrtsikkert førerværn af typen med sikkerhedsbøjle, beskyttelsesbøjle eller førerhus, monteret helt eller delvist bag sædets indekspunkt og med et friområde, hvis øvre grænse er (810 + av) mm over sædets indekspunkt for at yde et tilstrækkeligt stort frirum uden forhindringer med henblik på beskyttelse af føreren.

| 2.2. | Der kan forekomme traktortyper, f.eks. specielle skovbrugsmaskiner, såsom lastetraktorer og stammelunnere, som dette bilag ikke finder anvendelse på |
| --- | --- |

2.2.

Der kan forekomme traktortyper, f.eks. specielle skovbrugsmaskiner, såsom lastetraktorer og stammelunnere, som dette bilag ikke finder anvendelse på

B1   METODE TIL STATISK PRØVNING

3.   Regler og anvisninger

3.1.   Forskrifter for prøvning af førerværns styrke og styrken af deres fastgørelse på traktoren

3.1.1.   Generelle krav

3.1.1.1.   Prøvningens formål

Prøvningen har til formål — med brug af særlige prøvningsapparater — at simulere de belastninger, som påføres førerværnet, når traktoren vælter. Disse prøvninger gør det muligt at bestemme styrken af førerværnet og af de beslag, ved hvilke det er fastgjort til traktoren, og af enhver del af traktoren, som overfører prøvningsbelastningen.

3.1.1.2.   Prøvningsmetoder

Prøvning kan foretages efter den statiske eller den dynamiske metode (se bilag II). De to fremgangsmåder anses for at være ækvivalente.

3.1.1.3.   Generelle regler for klargøring til prøvninger

| 3.1.1.3.1. | Førerværnet skal være i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det skal være fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode på en af de traktorer, hvortil det er konstrueret.
  Anmærkning: En komplet traktor er ikke nødvendig til styrkeprøvningen ved den statiske metode; dog skal traktorens førerværn og delene, hvorpå det er fastgjort, udgøre en helhed, der i det følgende benævnes »montagen«. |
| --- | --- |

3.1.1.3.1.

Førerværnet skal være i overensstemmelse med specifikationerne for serieproduktionen. Det skal være fastgjort i overensstemmelse med den af fabrikanten anbefalede metode på en af de traktorer, hvortil det er konstrueret.

Anmærkning: En komplet traktor er ikke nødvendig til styrkeprøvningen ved den statiske metode; dog skal traktorens førerværn og delene, hvorpå det er fastgjort, udgøre en helhed, der i det følgende benævnes »montagen«.

| 3.1.1.3.2. | Under såvel den statiske som den dynamiske prøvning skal traktoren (eller montagen) være forsynet med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse på styrken af førerværnet, eller som kan være nødvendige for styrkeprøvningen.
  Komponenter, som kan forårsage fare i frirummet, skal også være monteret på traktoren (eller montagen), for at de kan undersøges for at konstatere, om acceptkriterierne i punkt 3.1.3 er opfyldt. Alle traktorens og førerværnets dele, herunder førerværn mod vejrlig, skal indleveres eller angives på tegninger. |
| --- | --- |

3.1.1.3.2.

Under såvel den statiske som den dynamiske prøvning skal traktoren (eller montagen) være forsynet med alle dele fra serieproduktionen, som kan have indflydelse på styrken af førerværnet, eller som kan være nødvendige for styrkeprøvningen.

Komponenter, som kan forårsage fare i frirummet, skal også være monteret på traktoren (eller montagen), for at de kan undersøges for at konstatere, om acceptkriterierne i punkt 3.1.3 er opfyldt. Alle traktorens og førerværnets dele, herunder førerværn mod vejrlig, skal indleveres eller angives på tegninger.

| 3.1.1.3.3. | Under styrkeprøvningerne fjernes alle aftagelige paneler og løse ikke-konstruktionsdele, således at de ikke forøger førerværnets styrke. |
| --- | --- |

3.1.1.3.3.

Under styrkeprøvningerne fjernes alle aftagelige paneler og løse ikke-konstruktionsdele, således at de ikke forøger førerværnets styrke.

| 3.1.1.3.4. | Sporvidden indstilles således, at førerværnet så vidt muligt ikke støttes af dækkene under styrkeprøvningerne. Hvis prøvningerne foretages efter den statiske fremgangsmåde, kan hjulene eller bælterne fjernes. |
| --- | --- |

3.1.1.3.4.

Sporvidden indstilles således, at førerværnet så vidt muligt ikke støttes af dækkene under styrkeprøvningerne. Hvis prøvningerne foretages efter den statiske fremgangsmåde, kan hjulene eller bælterne fjernes.

3.1.2.   Prøvninger

3.1.2.1.   Prøvningernes rækkefølge efter den statiske metode

Prøvningerne skal, uden at dette berører de supplerende prøvninger i henhold til punkt 3.2.1.6 og 3.2.1.7, udføres i følgende rækkefølge:

| 1) | belastning bagtil på førerværnet

  (se 3.2.1.1) |
| --- | --- |

1)

belastning bagtil på førerværnet

(se 3.2.1.1)

| 2) | trykprøvning bagtil

  (se 3.2.1.4) |
| --- | --- |

2)

trykprøvning bagtil

(se 3.2.1.4)

| 3) | belastning fortil på førerværnet

  (se 3.2.1.2) |
| --- | --- |

3)

belastning fortil på førerværnet

(se 3.2.1.2)

| 4) | belastning fra siden på førerværnet

  (se 3.2.1.3) |
| --- | --- |

4)

belastning fra siden på førerværnet

(se 3.2.1.3)

| 5) | trykprøvning fortil på førerværnet

  (se 3.2.1.5). |
| --- | --- |

5)

trykprøvning fortil på førerværnet

(se 3.2.1.5).

3.1.2.2.   Generelle krav

| 3.1.2.2.1. | Hvis en del af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra. |
| --- | --- |

3.1.2.2.1.

Hvis en del af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra.

| 3.1.2.2 2 | Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne. |
| --- | --- |

3.1.2.2 2

Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne.

| 3.1.2.2.3. | Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset. |
| --- | --- |

3.1.2.2.3.

Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset.

| 3.1.2.2.4. | Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningerne. |
| --- | --- |

3.1.2.2.4.

Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningerne.

| 3.1.2.2.5. | Den side, der vælges til den første belastningsprøvning bagtil, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Belastning fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Belastning fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som belastningen fra siden. |
| --- | --- |

3.1.2.2.5.

Den side, der vælges til den første belastningsprøvning bagtil, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Belastning fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Belastning fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som belastningen fra siden.

3.1.3.   Acceptkriterier

3.1.3.1.   Et førerværn anses for at have opfyldt styrkekravene, hvis det opfylder følgende krav:

| 3.1.3.1.1. | Ved statisk prøvning skal kraften, når den krævede energi opnås under hver foreskrevet prøvning med vandret belastning eller under overbelastningsprøvningen, være større end 0,8 F. |
| --- | --- |

3.1.3.1.1.

Ved statisk prøvning skal kraften, når den krævede energi opnås under hver foreskrevet prøvning med vandret belastning eller under overbelastningsprøvningen, være større end 0,8 F.

| 3.1.3.1.2. | Hvis der under den statiske prøvning opstår revner eller brud som følge af påføring af trykkraften, skal der udføres en supplerende trykprøvning som defineret i 3.2.1.7 umiddelbart efter den trykprøvning, der frembragte revnerne eller bruddene. |
| --- | --- |

3.1.3.1.2.

Hvis der under den statiske prøvning opstår revner eller brud som følge af påføring af trykkraften, skal der udføres en supplerende trykprøvning som defineret i 3.2.1.7 umiddelbart efter den trykprøvning, der frembragte revnerne eller bruddene.

| 3.1.3.1.3. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6. |
| --- | --- |

3.1.3.1.3.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6.

| 3.1.3.1.4. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 3.2.2.2. |
| --- | --- |

3.1.3.1.4.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 3.2.2.2.

| 3.1.3.1.5. | Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion. |
| --- | --- |

3.1.3.1.5.

Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion.

| 3.1.3.1.6. | Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 3.2.2.3, skal være mindre end 250 mm. |
| --- | --- |

3.1.3.1.6.

Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 3.2.2.3, skal være mindre end 250 mm.

3.1.3.2.   Der må ikke være noget udstyr, som frembyder nogen fare for føreren. Der må ikke være udspringende dele eller tilbehør, som vil kunne såre føreren, hvis traktoren vælter, eller dele eller tilbehør, som vil kunne fastklemme ham — for eksempel om benet eller foden — som følge af førerværnets deformationer.

3.1.4.   [Ikke relevant]

3.1.5.   Apparatur og udstyr

3.1.5.1.   Statisk prøvningsapparatur

| 3.1.5.1.1. | Med dette statiske prøvningsapparatur skal førerværnet kunne udsættes for tryk eller belastninger. |
| --- | --- |

3.1.5.1.1.

Med dette statiske prøvningsapparatur skal førerværnet kunne udsættes for tryk eller belastninger.

| 3.1.5.1.2. | Der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen og langs en bom på mindst 250 mm og højst 700 mm og med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder. Den stive bjælke skal have en lodret anlægsflade med en højde på 150 mm. Bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være krumme med en radius på maksimalt 50 mm. |
| --- | --- |

3.1.5.1.2.

Der skal træffes sådanne forholdsregler, at belastningen kan fordeles jævnt, vinkelret på belastningsretningen og langs en bom på mindst 250 mm og højst 700 mm og med præcise multipla på 50 mm mellem disse længder. Den stive bjælke skal have en lodret anlægsflade med en højde på 150 mm. Bjælkekanterne, der berører førerværnet, skal være krumme med en radius på maksimalt 50 mm.

| 3.1.5.1.3. | Bommens anlægsflade skal kunne indstille sig til enhver vinkel på belastningsretningen, således at den kan følge vinkeldrejningerne i førerværnets bærende overflade, når førerværnet deformeres. |
| --- | --- |

3.1.5.1.3.

Bommens anlægsflade skal kunne indstille sig til enhver vinkel på belastningsretningen, således at den kan følge vinkeldrejningerne i førerværnets bærende overflade, når førerværnet deformeres.

| 3.1.5.1.4. | Kraftens retning (afvigelse fra vandret og lodret):






  — | ved prøvningens begyndelse ved nulbelastning: ± 2° |
| --- | --- | --- |

3.1.5.1.4.

Kraftens retning (afvigelse fra vandret og lodret):

—

ved prøvningens begyndelse ved nulbelastning: ± 2°

| — | under prøvningen, under belastning: 10° over og 20° under vandret. Disse afvigelser skal mindskes mest muligt. |
| --- | --- |

—

under prøvningen, under belastning: 10° over og 20° under vandret. Disse afvigelser skal mindskes mest muligt.

| 3.1.5.1.5. | Deformationen skal være tilstrækkeligt lav (under 5 mm/s), til at belastningen hele tiden kan anses for at være »statisk«. |
| --- | --- |

3.1.5.1.5.

Deformationen skal være tilstrækkeligt lav (under 5 mm/s), til at belastningen hele tiden kan anses for at være »statisk«.

3.1.5.2.   Apparatur til måling af energi absorberet af førerværnet

| 3.1.5.2.1. | Kurven for deformationens afhængighed af kraften afsættes for at bestemme, hvor meget energi der absorberes af førerværnet. Det er ikke nødvendigt at måle kraften og deformationen på det sted, hvor førerværnet udsættes for belastningen; kraften og deformationen skal imidlertid måles samtidigt og colineært. |
| --- | --- |

3.1.5.2.1.

Kurven for deformationens afhængighed af kraften afsættes for at bestemme, hvor meget energi der absorberes af førerværnet. Det er ikke nødvendigt at måle kraften og deformationen på det sted, hvor førerværnet udsættes for belastningen; kraften og deformationen skal imidlertid måles samtidigt og colineært.

| 3.1.5.2.2. | Begyndelsespunktet for deformationsmålingen vælges, således at kun den energi, der absorberes af førerværnet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning. |
| --- | --- |

3.1.5.2.2.

Begyndelsespunktet for deformationsmålingen vælges, således at kun den energi, der absorberes af førerværnet og/eller ved deformation af visse af traktorens dele, tages i betragtning. Der tages ikke hensyn til den energi, der absorberes ved forankringens deformation og/eller glidning.

3.1.5.3.   Forankring af traktoren til underlaget

| 3.1.5.3.1. | Forankringsskinnerne, der skal have fornøden indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist, skal være solidt fastgjort til et fast underlag nær ved prøvningsapparaturet. |
| --- | --- |

3.1.5.3.1.

Forankringsskinnerne, der skal have fornøden indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist, skal være solidt fastgjort til et fast underlag nær ved prøvningsapparaturet.

| 3.1.5.3.2. | Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af dertil egnede midler (plader, kiler, ståltove, donkrafte osv.), således at den ikke kan bevæge sig under prøvningen. Dette krav kontrolleres under prøvningen ved hjælp af det sædvanlige udstyr til længdemåling.
  Hvis traktoren flytter sig, gentages hele prøvningen, medmindre det system til måling af deformationerne, der benyttes ved afsætningen af kurven for deformationens afhængighed af kraften, er forbundet med traktoren. |
| --- | --- |

3.1.5.3.2.

Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af dertil egnede midler (plader, kiler, ståltove, donkrafte osv.), således at den ikke kan bevæge sig under prøvningen. Dette krav kontrolleres under prøvningen ved hjælp af det sædvanlige udstyr til længdemåling.

Hvis traktoren flytter sig, gentages hele prøvningen, medmindre det system til måling af deformationerne, der benyttes ved afsætningen af kurven for deformationens afhængighed af kraften, er forbundet med traktoren.

3.1.5.4.   Trykapparatur

Et apparatur, som vist i figur 7.3, skal kunne udøve et lodret nedadrettet tryk på førerværnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke bærer belastningen.

3.1.5.5.   Andet måleudstyr

Følgende måleanordninger er også nødvendige:

| 3.1.5.5.1. | anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 7.4). |
| --- | --- |

3.1.5.5.1.

anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 7.4).

| 3.1.5.5.2. | anordningen til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.2.2.2). |
| --- | --- |

3.1.5.5.2.

anordningen til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 3.2.2.2).

3.2.   Metode til statisk prøvning

3.2.1.   Belastningsprøvninger og trykprøvninger

3.2.1.1.   Belastning bagtil

| 3.2.1.1.1. | Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan.
  Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Det lodrette plan, hvori belastningen påføres, skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

3.2.1.1.1.

Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan.

Belastningspunktet skal være den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Det lodrette plan, hvori belastningen påføres, skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 3.2.1.1.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.1.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.1.1.3. | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:



  eller |
| --- | --- |

3.2.1.1.3.

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

eller

Formula

| 3.2.1.1.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte valgte formel eller følgende: |
| --- | --- |

3.2.1.1.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal energien være den største af enten den ovennævnte valgte formel eller følgende:

Formula

3.2.1.2.   Belastning fortil

| 3.2.1.2.1. | Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadkørsel, og er normalt den øverste kant. Belastningspunktet skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

3.2.1.2.1.

Belastningen påføres vandret i et lodret plan parallelt med traktorens midterplan. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadkørsel, og er normalt den øverste kant. Belastningspunktet skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Hvis førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at belastningsprøvningen kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 3.2.1.2.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.2.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.1.2.3. | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

| 3.2.1.2.4. | Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):






  — | hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, finder ovenstående formel anvendelse |
| --- | --- | --- |

3.2.1.2.4.

Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):

—

hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, finder ovenstående formel anvendelse

| — | for andre typer af førerværn er energien den højeste af ovennævnte formel eller nedenfor valgte formel:



  eller |
| --- | --- |

—

for andre typer af førerværn er energien den højeste af ovennævnte formel eller nedenfor valgte formel:

Formula

eller

Formula

3.2.1.3.   Sideværts belastning

| 3.2.1.3.1. | Sidebelastningen påføres vandret i et lodret plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og passerer i en afstand af 60 mm foran sædets indekspunkt, idet sædet er indstillet i midterpositionen i længdeaksen. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter, og er normalt den øverste kant. |
| --- | --- |

3.2.1.3.1.

Sidebelastningen påføres vandret i et lodret plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og passerer i en afstand af 60 mm foran sædets indekspunkt, idet sædet er indstillet i midterpositionen i længdeaksen. Belastningspunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter, og er normalt den øverste kant.

| 3.2.1.3.2. | Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3. |
| --- | --- |

3.2.1.3.2.

Montagen forankres til underlaget som beskrevet i punkt 3.1.6.3.

| 3.2.1.3.3. | Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være: |
| --- | --- |

3.2.1.3.3.

Den energi, der optages af førerværnet under prøvningen, skal mindst være:

Formula

| 3.2.1.3.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal belastningspunktet befinde sig i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer gennem midterpunktet af det segment, der forbinder de to indekspunkter for sædet, som bestemmes ved at forbinde sædets to forskellige stillinger. For førerværn med et system med to stolper skal belastningspunktet være på en af de to stolper. |
| --- | --- |

3.2.1.3.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal belastningspunktet befinde sig i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer gennem midterpunktet af det segment, der forbinder de to indekspunkter for sædet, som bestemmes ved at forbinde sædets to forskellige stillinger. For førerværn med et system med to stolper skal belastningspunktet være på en af de to stolper.

| 3.2.1.3.5. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), hvor førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, er energien den største af følgende:



  eller |
| --- | --- |

3.2.1.3.5.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), hvor førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, er energien den største af følgende:

Formula

eller

Formula

3.2.1.4.   Trykprøvning bagtil

Bjælken skal være anbragt tværs over den bageste, øverste del af førerværnet; resultanten af belastningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der påføres en kraft Fv, hvor:

Formula

Kraften Fv skal opretholdes i fem sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

Når bagenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens bagende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet.

Kraften fjernes så, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Herefter påføres trykkraften Fv igen.

3.2.1.5.   Trykprøvning fortil

Bjælken skal være anbragt på tværs af den forreste, øverste del af førerværnet; resultanten af belastningskræfterne skal befinde sig i traktorens midterplan. Der påføres en kraft Fv, hvor:

Formula

Kraften Fv skal opretholdes i fem sekunder efter, at det ikke længere visuelt kan konstateres, at førerværnet bevæger sig.

Når forenden af taget på førerværnet ikke kan modstå den fulde kraft, skal kraften vedvare, indtil taget er deformt, så det falder sammen med det plan, som forbinder den øverste del af førerværnet med den del af traktorens forende, som er i stand til at bære traktorens vægt, når den er væltet.

Kraften fjernes så, og trykbjælken anbringes igen over den del af førerværnet, der ville understøtte traktoren, når denne er rullet helt rundt. Herefter påføres trykkraften Fv igen.

3.2.1.6.   Supplerende overbelastningsprøvning (figur 7.5 - 7.7)

En overbelastningsprøvning skal udføres, hvis kraften aftager med mere end 3 % i løbet af de sidste 5 % af den deformation, der opnås ved førerværnets absorption af den påkrævede energi (se figur 7.6).

Overbelastningsprøvningen gennemføres ved at fortsætte den vandrette belastning i spring på 5 % af den fra starten påkrævede energi indtil maksimalt 20 % mere end den påkrævede energi (se figur 7.7).

Overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis kraften efter påførsel af yderligere 5 %, 10 % eller 15 % energi aftager med mindre end 3 % for hvert spring på 5 %, og såfremt kraften forbliver højere end 0,8 Fmax.

Overbelastningsprøven er tilfredsstillende, hvis kraften overstiger over 0,8 Fmax, efter at førerværnet har absorberet 20 % af den yderligere påførte energi.

Yderligere brud og revner og/eller indtrængen i eller manglende beskyttelse af frirummet på grund af en elastisk deformation er tilladt under overbelastningsprøvningen. Efter ophør af belastningen må førerværnet dog ikke trænge ind i frirummet, og dette skal være fuldstændig beskyttet.

3.2.1.7.   Supplerende trykprøvninger

Hvis der under en trykprøvning opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som uvæsentlige, skal der udføres en ny trykprøvning, men med en kraft på 1,2 Fv, umiddelbart efter den prøve, der forårsagede bruddene eller revnerne.

3.2.2.   Målinger

3.2.2.1.   Brud og revner

Efter hver prøvning undersøges alle konstruktionsdele, samlinger og fastgørelsessystemer visuelt for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig betydning.

3.2.2.2.   Indtrængning i frirummet

Under hver prøvning undersøges førerværnet for at se, om nogen del af dette er trængt ind i frirummet som defineret i punkt 1.6 ovenfor.

Frirummet må heller ikke gå uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det er kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren væltede i slagets retning. I denne forbindelse forudsættes dimensionerne på dækkene på for- og bagakslerne samt sporvidde at være de mindste angivet af fabrikanten.

3.2.2.3.   Elastisk deformation ved belastningsprøvning fra siden

Den elastiske deformation måles (810 + av
  ) mm over sædets indekspunkt i det lodrette plan, hvor belastningen påføres. Til denne måling kan der anvendes enhver anordning i lighed med den, som er vist i figur 7.4.

3.2.2.4.   Blivende deformation

Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres stillingen af førerværnets hovedkomponenter i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse.

3.3.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.3.1.   [Ikke relevant]

3.3.2.   Teknisk udvidelse

Hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på traktoren, kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, i følgende tilfælde udstede en »teknisk udvidelsesrapport«:

3.3.2.1.   Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller

Det er ikke nødvendigt at udføre belastnings- og trykprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.3.2.1.1-3.3.2.1.5.

| 3.3.2.1.1. | Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn |
| --- | --- |

3.3.2.1.1.

Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn

| 3.3.2.1.2. | Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde af udskiftning af bælter til hjul på samme traktor. |
| --- | --- |

3.3.2.1.2.

Den påkrævede energi må ikke overstige den energi, der blev beregnet for den oprindelige prøvning, med mere end 5 %. Grænsen på 5 % gælder også for udvidelser i tilfælde af udskiftning af bælter til hjul på samme traktor.

| 3.3.2.1.3. | Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.3.2.1.3.

Fastgørelsesmåden og de dele af traktoren, til hvilke førerværnet fastgøres, skal være identiske.

| 3.3.2.1.4. | Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske. |
| --- | --- |

3.3.2.1.4.

Alle dele, som f.eks. skærme og motorhjelm, der afstiver førerværnet, skal være identiske.

| 3.3.2.1.5. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen er beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)). |
| --- | --- |

3.3.2.1.5.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at frirummet under hele prøvningen er beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt (SRP) og sædets indekspunkt (SIP)).

3.3.2.2.   Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.3.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger):

| 3.3.2.2.1. | Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen). |
| --- | --- |

3.3.2.2.1.

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SIP-placering i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

| 3.3.2.2.2. | Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.
  Følgende grænser for denne type udvidelser er fastsat:






  3.3.2.2.2.1. | Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning. |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2.

Ændringer, der måske har indflydelse på resultatet af den oprindelige prøvning, uden at der derved sættes spørgsmålstegn ved, om førerværnet bør godkendes (f.eks. ændring af en konstruktionsdel eller ændring af den metode, der anvendes til fastgørelse af førerværnet på traktoren). Der kan udføres en valideringsprøvning, og prøvningsresultaterne skal indgå i udvidelsesrapporten.

Følgende grænser for denne type udvidelser er fastsat:

3.3.2.2.2.1.

Højst 5 udvidelser kan godkendes uden en valideringsprøvning.

| 3.3.2.2.2.2. | Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes for udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og:






  — | hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved dynamisk prøvning) fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.2.2.

Resultaterne af valideringsprøvningen godkendes for udvidelse, hvis alle acceptkriterierne i dette bilag er opfyldt, og:

—

hvis den deformation, der måles efter hver slagprøvning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved dynamisk prøvning) fra den deformation, der blev målt efter hver slagprøvning i den oprindelige prøvningsrapport

| — | hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles3), når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved statisk prøvning) fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning. |
| --- | --- |

—

hvis den målte kraft, når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % fra den kraft, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning, og den deformation, der måles3), når det krævede energiniveau er opnået i de forskellige prøvninger med vandret belastning, ikke afviger med mere end ± 7 % (ved statisk prøvning) fra den deformation, der blev målt, da den krævede energi var opnået i den oprindelige prøvning.

| 3.3.2.2.2.3. | Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres en valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten. |
| --- | --- |

3.3.2.2.2.3.

Der kan indgå mere end én ændring af et førerværn i en enkelt udvidelsesrapport, hvis disse udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn, men der kan kun accepteres en valideringsprøvning i en enkel udvidelsesrapport. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

| 3.3.2.2.3. | Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.3.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse). |
| --- | --- |

3.3.2.2.3.

Forøgelse af den referencemasse, der er angivet af en fabrikant for et førerværn, der allerede er blevet prøvet. Hvis fabrikanten ønsker at beholde det samme godkendelsesnummer, er det muligt at udstede en udvidelsesrapport efter gennemførelse af en valideringsprøvning (grænseværdierne på ± 7 % som omhandlet i punkt 3.3.2.2.2.2 finder i så fald ikke anvendelse).

3.4.   [Ikke relevant]

3.5.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

3.5.1.   Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

3.5.2.   Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

3.5.2.1.   Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal have passende egenskaber med hensyn til kontrolleret modstandsdygtighed ved lave temperaturer.

3.5.2.2.   Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.5.2.3 nedenfor.

3.5.2.3.   Stålmateriale til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med kontrolleret sejhed, som opfylder de mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), som er vist i tabel 7.1. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav.

Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en tilsvarende slagfasthed ved lave temperaturer.

3.5.2.4.   Ved prøvning af slagenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 7.1, som materialet tillader.

3.5.2.5.   Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for prøveemnestørrelser, som skal være i overensstemmelse med målene i tabel 7.1.

Tabel 7.1

Mindste slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv)

| Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | J | J (2) |
| 10 × 10 (1) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (1) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (1) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (1) | 5,5 | 14 |

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

J

J (2)

10 × 10 (1)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (1)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (1)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (1)

5,5

14

3.5.2.6.   Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

3.5.2.7.   Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i siden med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

3.6.   [Ikke relevant]

Figur 7.1

Frirum

(Mål i mm)

| Figur 7.1.a


  Set fra siden


  Snit i referenceplanet | Figur 7.1.b


  Set bagfra |
| --- | --- |

Figur 7.1.a

Set fra siden

Snit i referenceplanet

Image

Figur 7.1.b

Set bagfra

Image

Figur 7.1.c

Set ovenfra

Image

1– Sædets indekspunkt

2– Referenceplan

Figur 7.2.a

Frirum for traktorer med vendbart sæde:

Image

Figur 7.2.b

Frirum for traktorer med vendbart sæde:

Image

Figur 7.3

Eksempel på trykapparatur til prøvning af traktor

Image

Figur 7.4

Eksempel på udstyr til måling af elastisk deformation

Image

1– Blivende deformation

2– Elastisk deformation

3– Samlet (blivende + elastisk deformation)

Figur 7.5

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning ikke nødvendig

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D' |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'

| 2. | Overlastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F′ |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning ikke nødvendig, fordi Fa ≤ 1,03 F′

Figur 7.6

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning påkrævet

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'.

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′. |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′.

| 3. | Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8Fmax. |
| --- | --- |

3.

Overbelastningsprøvning tilfredsstillende, fordi Fb > 0,97F' og Fb > 0,8Fmax.

Figur 7.7

Kraft/deformationskurve

Overbelastningsprøvning fortsættes

Image

Anmærkninger:

| 1. | Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'. |
| --- | --- |

1.

Fa bestemmes i forhold til 0,95 D'.

| 2. | Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′. |
| --- | --- |

2.

Overlastningsprøvning nødvendig, fordi Fa > 1,03 F′.

| 3. | Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

3.

Fb < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 4. | Fc < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

4.

Fc < 0,97 Fb og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 5. | Fd < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig. |
| --- | --- |

5.

Fd < 0,97 F' og derfor er yderligere overbelastning nødvendig.

| 6. | Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

6.

Resultatet af overbelastningsprøvningen er tilfredsstillende, hvis Fe > 0,8 Fmax.

| 7. | Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 Fmax. |
| --- | --- |

7.

Manglende opfyldelse på hvert trin, når belastningen falder til under 0,8 Fmax.

B2.   ALTERNATIV METODE TIL DYNAMISK PRØVNING

Dette afsnit beskriver det dynamiske prøvningsmetodealternativ til den statiske prøvningsmetode, der er fastsat i punkt B1.

4.   Regler og anvisninger

4.1.   Forskrifter for prøvning af førerværns styrke og styrken af deres fastgørelse på traktoren

4.1.1.   Generelle krav

Se krav til statisk prøvning i afsnit B1.

4.1.2.   Prøvninger

4.1.2.1.   Prøvningernes rækkefølge efter den dynamiske metode

Prøvningerne skal, uden at dette berører de supplerende prøvninger i henhold til punkt 4.2.1.6 og 4.2.1.7 udføres i følgende rækkefølge:

| 1) | slagprøvning bagtil på førerværnet

  (se 4.2.1.1) |
| --- | --- |

1)

slagprøvning bagtil på førerværnet

(se 4.2.1.1)

| 2) | trykprøvning bagtil

  (se 4.2.1.4) |
| --- | --- |

2)

trykprøvning bagtil

(se 4.2.1.4)

| 3) | slagprøvning fortil på førerværnet

  (se 4.2.1.2) |
| --- | --- |

3)

slagprøvning fortil på førerværnet

(se 4.2.1.2)

| 4) | slagprøvning fra siden på førerværnet

  (se 4.2.1.3) |
| --- | --- |

4)

slagprøvning fra siden på førerværnet

(se 4.2.1.3)

| 5) | trykprøvning fortil på førerværnet

  (se 4.2.1.5). |
| --- | --- |

5)

trykprøvning fortil på førerværnet

(se 4.2.1.5).

4.1.2.2.   Generelle krav

| 4.1.2.2.1. | Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra. |
| --- | --- |

4.1.2.2.1.

Hvis en del eller flere dele af det udstyr, der bruges til at fastholde traktoren, forrykkes eller går itu under prøvningen, skal denne startes forfra.

| 4.1.2.2.2. | Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne. |
| --- | --- |

4.1.2.2.2.

Der må ikke foretages reparationer eller justeringer af traktor eller førerværn under prøvningerne.

| 4.1.2.2.3. | Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset. |
| --- | --- |

4.1.2.2.3.

Under prøvningerne skal traktorens gearkasse være i neutral position og traktoren være ubremset.

| 4.1.2.2.4. | Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningerne. |
| --- | --- |

4.1.2.2.4.

Er traktoren udstyret med et ophængssystem mellem karosseri og hjul, skal dette system blokeres under prøvningerne.

| 4.1.2.2.5. | Den side, der vælges til den første slagprøvning bagtil på førerværnet, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Slaget fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Slaget fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som slaget fra siden. |
| --- | --- |

4.1.2.2.5.

Den side, der vælges til den første slagprøvning bagtil på førerværnet, skal være den, som prøvningsmyndighederne mener vil give de belastninger, der er mest ufordelagtige for førerværnet. Slaget fra siden eller bagtil skal påføres fra begge sider af førerværnets midterplan i længderetningen. Slaget fortil skal påføres på samme side af førerværnets midterplan i længderetningen som slaget fra siden.

4.1.3.   Acceptkriterier

4.1.3.1.   Et førerværn anses for at have opfyldt styrkekravene, hvis det opfylder følgende krav:

| 4.1.3.1.1. | Der må ikke efter en prøvning forekomme brud og revner som defineret i 4.2.1.2.1. Hvis der under prøvningen opstår betydelige brud eller revner, skal der udføres en supplerende slagprøvning eller trykprøvning som defineret i 4.2.1.6 eller 4.2.1.7 umiddelbart efter den prøvning, der frembragte bruddene eller revnerne. |
| --- | --- |

4.1.3.1.1.

Der må ikke efter en prøvning forekomme brud og revner som defineret i 4.2.1.2.1. Hvis der under prøvningen opstår betydelige brud eller revner, skal der udføres en supplerende slagprøvning eller trykprøvning som defineret i 4.2.1.6 eller 4.2.1.7 umiddelbart efter den prøvning, der frembragte bruddene eller revnerne.

| 4.1.3.1.2. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6. |
| --- | --- |

4.1.3.1.2.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, må ingen del af førerværnet komme ind i frirummet som defineret i punkt 1.6.

| 4.1.3.1.3. | Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 4.2.2.2. |
| --- | --- |

4.1.3.1.3.

Under prøvningerne, bortset fra overbelastningsprøvningen, skal alle dele af frirummet være sikret af førerværnet i overensstemmelse med 4.2.2.2.

| 4.1.3.1.4. | Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion. |
| --- | --- |

4.1.3.1.4.

Under prøvningerne må førerværnet ikke påvirke sædets konstruktion.

| 4.1.3.1.5. | Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 4.2.2.3, skal være mindre end 250 mm. |
| --- | --- |

4.1.3.1.5.

Den elastiske deformation, målt i overensstemmelse med 4.2.2.3, skal være mindre end 250 mm.

4.1.3.2.   Der må ikke være noget udstyr, som frembyder nogen fare for føreren. Der må ikke være udspringende dele eller tilbehør, som vil kunne såre føreren, hvis traktoren vælter, eller dele eller tilbehør, som vil kunne fastklemme ham — for eksempel om benet eller foden — som følge af førerværnets deformationer.

4.1.4.   [Ikke relevant]

4.1.5.   Apparatur og udstyr til de dynamiske prøvninger

4.1.5.1.   Pendulklods

| 4.1.5.1.1. | En klods, der fungerer som et pendul, skal være ophængt i to kæder eller ståltove i omdrejningspunkter, som befinder sig mindst 6 meter over underlaget. Det skal være muligt at foretage uafhængig indstilling af klodsens ophængshøjde og vinklen mellem klodsen og kæderne eller ståltovene, hvori den er ophængt. |
| --- | --- |

4.1.5.1.1.

En klods, der fungerer som et pendul, skal være ophængt i to kæder eller ståltove i omdrejningspunkter, som befinder sig mindst 6 meter over underlaget. Det skal være muligt at foretage uafhængig indstilling af klodsens ophængshøjde og vinklen mellem klodsen og kæderne eller ståltovene, hvori den er ophængt.

| 4.1.5.1.2. | Pendulklodsens masse skal være 2 000 ± 20 kg ekskl. massen af kæder eller ståltove, der ikke må være større end 100 kg. Længden af slagfladens sider skal være 680 mm ± 20 mm (se figur 7.18). Klodsen skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men falder sammen med parallelepipedummets geometriske midtpunkt. |
| --- | --- |

4.1.5.1.2.

Pendulklodsens masse skal være 2 000 ± 20 kg ekskl. massen af kæder eller ståltove, der ikke må være større end 100 kg. Længden af slagfladens sider skal være 680 mm ± 20 mm (se figur 7.18). Klodsen skal være således udført, at dens tyngdepunkt ikke forskydes, men falder sammen med parallelepipedummets geometriske midtpunkt.

| 4.1.5.1.3. | Parallelepipedummet skal være forbundet med den anordning, der trækker det bagud, med en momentan udløsningsmekanisme, der er således udformet og placeret, at den udløser pendulklodsen, uden at parallelepipedummet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret på pendulets svingningsplan. |
| --- | --- |

4.1.5.1.3.

Parallelepipedummet skal være forbundet med den anordning, der trækker det bagud, med en momentan udløsningsmekanisme, der er således udformet og placeret, at den udløser pendulklodsen, uden at parallelepipedummet kommer i svingninger omkring dets vandrette akse vinkelret på pendulets svingningsplan.

4.1.5.2.   Pendulophæng

Pendulklodsens omdrejningspunkter skal være solidt fastgjort, således at deres forskydning ikke i nogen retning overstiger 1 % af faldhøjden.

4.1.5.3.   Forankringer

| 4.1.5.3.1. | Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist (se figur 7.19, 7.20 og 7.21), skal være solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet. |
| --- | --- |

4.1.5.3.1.

Forankringsskinnerne, der skal have den fornødne indbyrdes afstand og dække et tilstrækkeligt stort område til, at traktoren kan forankres i alle de tilfælde, der er vist (se figur 7.19, 7.20 og 7.21), skal være solidt fastgjort til et fast underlag neden under pendulet.

| 4.1.5.3.2. | Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af runde ståltove af konstruktion 6 × 19 tråde med hampesjæl i overensstemmelse med ISO 2408:2004 og med en nominel diameter på 13 mm. Metalkordelerne skal have en brudstyrke på 1 770 MPa. |
| --- | --- |

4.1.5.3.2.

Traktoren forankres til skinnerne ved hjælp af runde ståltove af konstruktion 6 × 19 tråde med hampesjæl i overensstemmelse med ISO 2408:2004 og med en nominel diameter på 13 mm. Metalkordelerne skal have en brudstyrke på 1 770 MPa.

| 4.1.5.3.3. | På knækstyrede traktorer skal drejningspunktet understøttes og forankres på passende måde for alle prøvninger. Under slagprøvningen på siden skal drejningspunktet tillige afstives på den side, som er modsat slaget. For- og baghjul (eller -bælte) behøver ikke at ligge på linje, hvis dette letter behørig fastgørelse af ståltovene. |
| --- | --- |

4.1.5.3.3.

På knækstyrede traktorer skal drejningspunktet understøttes og forankres på passende måde for alle prøvninger. Under slagprøvningen på siden skal drejningspunktet tillige afstives på den side, som er modsat slaget. For- og baghjul (eller -bælte) behøver ikke at ligge på linje, hvis dette letter behørig fastgørelse af ståltovene.

4.1.5.4.   Hjulafstivning og bjælke

| 4.1.5.4.1. | Ved slagprøvningerne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjælke af nåletræ på 150 × 150 mm (se figur 7.19, 7.20 og 7.21). |
| --- | --- |

4.1.5.4.1.

Ved slagprøvningerne skal til afstivning af hjulene anvendes en bjælke af nåletræ på 150 × 150 mm (se figur 7.19, 7.20 og 7.21).

| 4.1.5.4.2. | Ved slagprøvningerne på siden skal en bjælke af nåletræ som støtte for hjulfælgene fastspændes til underlaget på den side, som er modsat slaget (se figur 7.21). |
| --- | --- |

4.1.5.4.2.

Ved slagprøvningerne på siden skal en bjælke af nåletræ som støtte for hjulfælgene fastspændes til underlaget på den side, som er modsat slaget (se figur 7.21).

4.1.5.5.   Afstivning og forankring af knækstyrede traktorer

| 4.1.5.5.1. | Ved prøvning af knækstyrede traktorer skal anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres formål er at sikre, at den del af traktoren, på hvilken førerværnet er monteret, fastholdes som på en ikke-knækstyret traktor. |
| --- | --- |

4.1.5.5.1.

Ved prøvning af knækstyrede traktorer skal anvendes ekstra afstivninger og forankringer. Deres formål er at sikre, at den del af traktoren, på hvilken førerværnet er monteret, fastholdes som på en ikke-knækstyret traktor.

| 4.1.5.5.2. | Særlige tillægsbestemmelser er angivet i punkt 4.2.1 for slag- og trykprøvningerne. |
| --- | --- |

4.1.5.5.2.

Særlige tillægsbestemmelser er angivet i punkt 4.2.1 for slag- og trykprøvningerne.

4.1.5.6.   Dæktryk og deformation

| 4.1.5.6.1. | Dækkene må ikke være væskefyldte og skal oppumpes til det tryk, som fabrikanten har foreskrevet til markarbejde. |
| --- | --- |

4.1.5.6.1.

Dækkene må ikke være væskefyldte og skal oppumpes til det tryk, som fabrikanten har foreskrevet til markarbejde.

| 4.1.5.6.2. | Forankringerne tilspændes i hver enkelt tilfælde således, at dækkene deformeres med 12 % af dækhøjden (afstanden mellem underlag og fælgens laveste punkt før tilspænding). |
| --- | --- |

4.1.5.6.2.

Forankringerne tilspændes i hver enkelt tilfælde således, at dækkene deformeres med 12 % af dækhøjden (afstanden mellem underlag og fælgens laveste punkt før tilspænding).

4.1.5.7.   Trykapparatur

Et apparatur, som vist i figur 7.3, skal kunne udøve et lodret nedadrettet tryk på førerværnet ved hjælp af en stiv bjælke, som er ca. 250 mm bred, og som er forbundet til kraftkilden gennem kardanled. Traktorens aksler skal klodses op på passende måde, således at dækkene ikke bærer trykbelastningen.

4.1.5.8.   Måleudstyr

Følgende måleudstyr anvendes:

| 4.1.5.8.1. | anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 7.4). |
| --- | --- |

4.1.5.8.1.

anordning til måling af den elastiske deformation (forskellen mellem den største øjeblikkelige deformation og den blivende deformation, se fig. 7.4).

| 4.1.5.8.2. | udstyr til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 4.2.2.2). |
| --- | --- |

4.1.5.8.2.

udstyr til at kontrollere, at førerværnet ikke er trængt ind i frirummet, og at frirummet hele tiden under prøvningen har været beskyttet af førerværnet (se punkt 4.2.2.2).

4.2.   Metode til dynamisk prøvning

4.2.1.   Slagprøvninger og trykprøvninger

4.2.1.1.   Slagprøvning bagtil

| 4.2.1.1.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.
  Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.
  Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

4.2.1.1.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved et stejlingsuheld, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 4.2.1.1.2. | Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 7.19. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.
  Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget. |
| --- | --- |

4.2.1.1.2.

Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 7.19. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.

Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken foran og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget.

| 4.2.1.1.3. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.2.1.1.3.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget.

| 4.2.1.1.4. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler:



  eller



  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

4.2.1.1.4.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler:

Formula

eller

Formula

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

| 4.2.1.1.5. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal højden være den største af en af de to ovennævnte eller en af de to følgende højder:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.2.1.1.5.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal højden være den største af en af de to ovennævnte eller en af de to følgende højder:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

4.2.1.2.   Slagprøvning fortil

| 4.2.1.2.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.
  Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.
  Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.
  Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved. |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæden er i en vinkel med det lodrette plan A på M/100 med 20° som maksimum, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet får en større vinkel med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning, således at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæden eller -ståltovet fortsat er i ovennævnte vinkel.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først, hvis traktoren vælter sidelæns under fremadgående kørsel, og er normalt den øverste kant. Klodsens tyngdepunkt skal være beliggende i en afstand af 1/6 af førerværnets bredde foroven, inden for et lodret plan, som er parallelt med traktorens midterplan, og som går gennem førerværnets yderste øvre punkt.

Såfremt førerværnet er krumt eller har fremspringende kanter på dette sted, anbringes der kiler, således at slagprøven kan udføres på dette sted, men på en sådan måde, at førerværnet ikke styrkes derved.

| 4.2.1.2.2. | Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 7.20. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.
  Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken som støtte bagved og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget. |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

Traktoren forankres til underlaget ved hjælp af fire ståltove, et ved hver ende af begge aksler, anbragt som vist i figur 7.20. Afstanden mellem de forreste og bageste forankringspunkter skal være således, at vinklen mellem ståltovene og underlaget bliver på under 30°. De bageste forankringer skal tillige være anbragt således, at de to ståltoves skæringspunkter ligger i klodsens lodrette tyngdepunktsplan.

Ståltovene tilspændes således, at dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2. Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken som støtte bagved og tæt imod baghjulene, hvorpå den fæstnes til underlaget.

| 4.2.1.2.3. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm og forankres fast til underlaget.

| 4.2.1.2.4. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.
  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

| 4.2.1.2.5. | Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):






  — | hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, finder ovennævnte formel anvendelse |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.5.

Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):

—

hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, finder ovennævnte formel anvendelse

| — | for andre typer førerværn skal højden være den største af ovennævnte formel og den nedenfor valgte formel:



  eller



  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

—

for andre typer førerværn skal højden være den største af ovennævnte formel og den nedenfor valgte formel:

Formula

eller

Formula

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

4.2.1.3.   Slagprøvning på siden

| 4.2.1.3.1. | Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæderne eller -ståltovene er lodrette, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet danner en vinkel på mindre end 20° med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæderne eller -ståltovene fortsat er lodrette på slagfladen. |
| --- | --- |

4.2.1.3.1.

Traktoren anbringes således i forhold til pendulklodsen, at denne vil ramme førerværnet, når slagfladen og ophængskæderne eller -ståltovene er lodrette, medmindre førerværnet ved deformation i slagpunktet danner en vinkel på mindre end 20° med lodret. I dette tilfælde indstilles klodsens slagflade ved hjælp af ekstra understøtning således, at den er parallel med førerværnets hældning i slagpunktet på tidspunktet for største deformation, og ophængskæderne eller -ståltovene fortsat er lodrette på slagfladen.

| 4.2.1.3.2. | Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet. |
| --- | --- |

4.2.1.3.2.

Pendulklodsens faldhøjde indstilles, og der træffes de fornødne foranstaltninger, således at det forhindres, at pendulklodsen drejer omkring slagpunktet.

| 4.2.1.3.3. | Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved en sidelæns væltning, og er normalt den øverste kant. Medmindre det er sikkert, at en anden del af denne kant vil ramme jorden først, skal slagpunktet ligge i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer 60 mm foran sædets indekspunkt, når sædet er indstillet i længderetningens midterstilling. |
| --- | --- |

4.2.1.3.3.

Slagpunktet er den del af førerværnet, som må formodes at ramme jorden først ved en sidelæns væltning, og er normalt den øverste kant. Medmindre det er sikkert, at en anden del af denne kant vil ramme jorden først, skal slagpunktet ligge i det plan, som er vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer 60 mm foran sædets indekspunkt, når sædet er indstillet i længderetningens midterstilling.

| 4.2.1.3.4. | For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal slagpunktet befinde sig i det plan, som står vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer gennem midterpunktet af det segment, der forbinder de to indekspunkter for sædet, som bestemmes ved at forbinde sædets to forskellige stillinger. For førerværn med et system med to stolper skal slagpunktet være på en af de to stolper. |
| --- | --- |

4.2.1.3.4.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat) skal slagpunktet befinde sig i det plan, som står vinkelret på traktorens midterplan, og som passerer gennem midterpunktet af det segment, der forbinder de to indekspunkter for sædet, som bestemmes ved at forbinde sædets to forskellige stillinger. For førerværn med et system med to stolper skal slagpunktet være på en af de to stolper.

| 4.2.1.3.5. | Traktorens hjul i den side, på hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjælp af ståltove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Ståltovene tilspændes således, at værdierne for dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2.
  Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken på underlaget og skubbes tæt ind imod dækkene i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, hvorpå den fæstnes til underlaget. Det kan eventuelt blive nødvendigt at anvende to bjælker eller kiler, såfremt ydersiden af for- og bagdækkene ikke ligger i samme lodrette plan. Støttebjælken anbringes derpå som anvist i figur 7.21 mod fælgen på det hårdest belastede hjul i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod fælgen og fastspændes så ved foden. Støttebjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod fælgen, danner en vinkel på 30 ± 3° med underlaget. Dens tykkelse skal endvidere om muligt være 20-25 gange mindre end dens længde og 2-3 gange mindre end dens bredde. Bjælkeenderne skal være udformet som vist på detaljetegningerne i figur 7.21. |
| --- | --- |

4.2.1.3.5.

Traktorens hjul i den side, på hvilken slaget rammer, forankres til underlaget ved hjælp af ståltove over de tilsvarende ender af for- og bagakslerne. Ståltovene tilspændes således, at værdierne for dækkenes deformation bliver som angivet i punkt 4.1.5.6.2.

Efter at ståltovene er tilspændt, anbringes stopbjælken på underlaget og skubbes tæt ind imod dækkene i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, hvorpå den fæstnes til underlaget. Det kan eventuelt blive nødvendigt at anvende to bjælker eller kiler, såfremt ydersiden af for- og bagdækkene ikke ligger i samme lodrette plan. Støttebjælken anbringes derpå som anvist i figur 7.21 mod fælgen på det hårdest belastede hjul i den modsatte side af den, på hvilken slaget rammer, skubbes stramt mod fælgen og fastspændes så ved foden. Støttebjælkens længde vælges således, at den, når den er anbragt mod fælgen, danner en vinkel på 30 ± 3° med underlaget. Dens tykkelse skal endvidere om muligt være 20-25 gange mindre end dens længde og 2-3 gange mindre end dens bredde. Bjælkeenderne skal være udformet som vist på detaljetegningerne i figur 7.21.

| 4.2.1.3.6. | Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm, som til siden understøttes på samme måde som den bjælke, der skubbes mod baghjulet som i punkt 4.2.1.3.5. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget. |
| --- | --- |

4.2.1.3.6.

Ved knækstyrede traktorer skal drejningspunktet tillige understøttes af en kvadratisk træbjælke på mindst 100 × 100 mm, som til siden understøttes på samme måde som den bjælke, der skubbes mod baghjulet som i punkt 4.2.1.3.5. Drejningspunktet forankres derefter fast til underlaget.

| 4.2.1.3.7. | Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg. |
| --- | --- |

4.2.1.3.7.

Pendulklodsen løftes bagud, således at højden mellem dens tyngdepunkt og slagpunkt er givet ved en af følgende to formler, der vælges afhængigt af referencemassen af den montage, der skal prøves:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

| 4.2.1.3.8. | Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):






  — | hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, skal den valgte højde være den største højde ud fra de gældende formler ovenfor og nedenfor:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3.8.

Når der er tale om traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat):

—

hvis førerværnet er en bagmonteret styrtbøjle med to stolper, skal den valgte højde være den største højde ud fra de gældende formler ovenfor og nedenfor:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

| — | for andre typer førerværn skal den valgte højde være den største højde ud fra de gældende formler ovenfor og nedenfor:



  for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg



  for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.
  Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet. |
| --- | --- |

—

for andre typer førerværn skal den valgte højde være den største højde ud fra de gældende formler ovenfor og nedenfor:

Formula

for traktorer med en referencemasse på under 2 000 kg

Formula

for traktorer med en referencemasse på over 2 000 kg.

Herefter udløses klodsen, så den slår mod førerværnet.

4.2.1.4.   Trykprøvning bagtil

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.2.1.4 i afsnit B1 i dette bilag.

4.2.1.5.   Trykprøvning fortil

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.2.1.5 i afsnit B1 i dette bilag.

4.2.1.6.   Supplerende slagprøvninger

Hvis der under slagprøvningen opstår brud eller revner, der ikke kan betragtes som uvæsentlige, skal der foretages en ny lignende slagprøvning, men med en faldhøjde på:

Formula

umiddelbart efter den slagprøvning, der frembragte disse brud eller revner, idet »a« angiver forholdet mellem den blivende deformation (Dp) og den elastiske deformation (De):

Formula

målt i slagpunktet. Den øgede blivende deformation, der forårsages af det andet slag, må ikke overstige 30 % af den blivende deformation, der forårsagedes af det første slag.

For at kunne udføre den supplerende prøvning skal den elastiske deformation måles under samtlige slagprøvninger.

4.2.1.7.   Supplerende trykprøvninger

Hvis der under en trykprøvning opstår væsentlige brud eller revner, skal der udføres en ny lignende trykprøve, men med en kraft på 1,2 Fv, umiddelbart efter den trykprøvning, der forårsagede bruddene eller revnerne.

4.2.2.   Målinger

4.2.2.1.   Brud og revner

Efter hver prøvning undersøges alle konstruktionsdele, samlinger og fastgørelsessystemer visuelt for at påvise brud og revner. Der ses bort fra små revner i dele, som er uden styrkemæssig betydning.

Der tages ikke hensyn til revner, som er fremkaldt af pendulklodsens kanter.

4.2.2.2.   Indtrængning i frirummet

Under hver prøvning undersøges førerværnet for at se, om nogen del af dette er trængt ind i frirummet omkring førersædet, som er defineret i punkt 1.6.

Frirummet må heller ikke gå uden for førerværnets beskyttelse. Dette betragtes som værende tilfældet, hvis nogen del af det ville være kommet i kontakt med et plant underlag, hvis traktoren var væltet imod den retning, hvorfra prøvningsbelastningen påføres. Ved vurdering heraf forudsættes dimensionerne på dækkene på for- og bagakslerne samt sporvidde at være den mindste standardmontering, som angivet af fabrikanten.

4.2.2.3.   Elastisk deformation (ved slagprøvning på siden)

Den elastiske deformation måles (810 + av) mm over sædets indekspunkt i det lodrette plan, hvor belastningen påføres. Til denne måling kan der anvendes enhver anordning i lighed med den, som er vist i figur 7.4.

4.2.2.4.   Blivende deformation

Efter den sidste trykprøvning noteres den blivende deformation af førerværnet. Med dette for øje noteres stillingen af førerværnets hovedkomponenter i forhold til sædets indekspunkt før prøvningens begyndelse.

4.3.   Udvidelse til andre traktormodeller

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.3 i afsnit B1 i dette bilag.

4,4.   [Ikke relevant]

4.5.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

Alle bestemmelserne er de samme som anført i punkt 3.5 i afsnit B1 i dette bilag.

Figur 7.18

Pendulklodsen og dens ophængskæder eller -ståltove

Image

Figur 7.19

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning bagtil)

Image

Figur 7.20

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning fortil)

Image

Figur 7.21

Eksempel på forankring af traktor (slagprøvning på siden)

Image

Forklarende bemærkninger til bilag X

| (1) | Medmindre den nummerering af afsnit B2 og B3, der er blevet harmoniseret med hele bilaget, forskrifternes tekst og nummereringen i punkt B er identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af bagmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 7, udgave 2015 af juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

Medmindre den nummerering af afsnit B2 og B3, der er blevet harmoniseret med hele bilaget, forskrifternes tekst og nummereringen i punkt B er identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af bagmonterede styrtsikre førerværn på smalsporede landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 7, udgave 2015 af juli 2014.

| (2) | Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet være placeret i den bageste og øverste stilling. |
| --- | --- |

(2)

Brugerne mindes om, at sædets indekspunkt bestemmes i henhold til ISO 5353, og at det er et fast punkt i forhold til traktoren, der ikke forskydes, når sædet indstilles væk fra midterpositionen. Ved bestemmelse af frirummet skal sædet være placeret i den bageste og øverste stilling.

| (3) | Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås. |
| --- | --- |

(3)

Blivende + elastisk deformation målt i det punkt, hvor det krævede energiniveau opnås.

---

(1)  Angiver den foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

(2)  Energikravet ved – 20 °C er 2,5 gange den værdi, der fastsat for – 30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, herunder valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

BILAG XI

Krav vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande

A.   ALMINDELIG BESTEMMELSE

| 1. | EU-kravene vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande er anført i afsnit B og C. |
| --- | --- |

1.

EU-kravene vedrørende førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande er anført i afsnit B og C.

| 2. | Køretøjer af klasse T og C, der er udstyret til skovbrugsopgaver, skal opfylde kravene i del B. |
| --- | --- |

2.

Køretøjer af klasse T og C, der er udstyret til skovbrugsopgaver, skal opfylde kravene i del B.

| 3. | Alle andre køretøjer i klasse T og C skal, hvis de er udstyret med førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande, opfylde de krav, der er fastsat i afsnit B eller C. |
| --- | --- |

3.

Alle andre køretøjer i klasse T og C skal, hvis de er udstyret med førerværn til beskyttelse mod nedfaldende genstande, opfylde de krav, der er fastsat i afsnit B eller C.

B.   KRAV VEDRØRENDE FØRERVÆRN TIL BESKYTTELSE MOD NEDFALDENDE GENSTANDE FOR KØRETØJER I KLASSE T OG C UDSTYRET TIL SKOVBRUGSARBEJDE

Køretøjer i klasse T og C, der er udstyret til skovbrugsopgaver, skal opfylde kravene i ISO 8083:2006 (niveau I eller niveau II).

C.   KRAV VEDRØRENDE FØRERVÆRN TIL BESKYTTELSE MOD NEDFALDENDE GENSTANDE FOR ALLE ANDRE KØRETØJER I KLASSE T OG C, HVORPÅ SÅDANNE FØRERVÆRN ER MONTERET1)

1.   Definitioner

1.1.   [Ikke relevant]

1.2.   Førerværn mod nedstyrtende materialer (Falling Object Protective Structure - FOPS)

Montage, der giver en operatør på førerpladsen rimelig indirekte beskyttelse mod ovenfra kommende genstande.

1.3.   Sikkerhedszone

1.3.1.   Frirum

For traktorer udstyret med styrtsikre førerværn afprøvet i overensstemmelse med bilag VI, VIII, IX og X til nærværende forordning skal sikkerhedszonen opfylde specifikationerne i frirummet som beskrevet i punkt 1.6 i hvert af disse bilag.

1.3.2.   Deformationsvolumen (DLV)

For traktorer udstyret med styrtsikre førerværn, der er prøvet i henhold til bilag 7 til dette regulativ, skal sikkerhedszonen være i overensstemmelse med kravene til deformationsvolumen (DLV), som beskrevet i ISO 3164:1995.

For traktorer med vendbar førerplads (vendbart sæde og rat), er sikkerhedszonen den samlede indhylling af de to deformationsvoluminer, der er defineret ved rattets og sædets to forskellige positioner.

1.3.3.   Øverste del af sikkerhedszonen

Henholdsvis det øverste plan af deformationsvoluminet eller den overfalde, der er defineret ved punkterne I1, A1, B1, C1, C2, B2, A2, I2 i frirummet for bilag VI og VIII til dette regulativ, planet beskrevet i punkt 1.6.2.3 og 1.6.2.4 til bilag IX til denne dette regulativ og den overflade, der er defineret ved punkterne H1, A1, B1, C1, C2, B2, A2, H2 for bilag X til dette regulativ.

1.4.   Måletolerancer

| Afstand | ± 5 % af den målte maksimale deformation eller ± 1 mm |
| --- | --- |
| Masse | ± 0,5 % |

Afstand

± 5 % af den målte maksimale deformation eller ± 1 mm

Masse

± 0,5 %

2.   Anvendelsesområde

| 2.1. | Dette afsnit finder anvendelse på landbrugstraktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul. |
| --- | --- |

2.1.

Dette afsnit finder anvendelse på landbrugstraktorer med mindst to aksler til hjul med luftdæk eller med bælter i stedet for hjul.

| 2.2. | I dette bilag fastlægges der prøvningsmetoder og ydelseskrav til de traktorer, der er udsat for potentielle farer som følge af nedstyrtende genstande i forbindelse med udførelse af visse landbrugsopgaver under normal drift. |
| --- | --- |

2.2.

I dette bilag fastlægges der prøvningsmetoder og ydelseskrav til de traktorer, der er udsat for potentielle farer som følge af nedstyrtende genstande i forbindelse med udførelse af visse landbrugsopgaver under normal drift.

3.   Regler og anvisninger

3,1.   Generelle forskrifter

3.1.1.   Førerværnet kan være fremstillet enten af traktorfabrikanten eller af en uafhængig virksomhed. I begge tilfælde er prøvningen kun gyldig for den traktormodel, som den er udført på. Førerværnet skal prøves igen for hver traktormodel, som det skal monteres på. Prøvestationer kan dog attestere, at styrkeprøvningerne også er gældende for traktormodeller afledt af den oprindelige model ved ændring af motor, transmission og styring samt forhjulsophæng (jf. nedenfor pkt. 3.4: Udvidelse til andre traktormodeller). På den anden side kan mere end ét førerværn prøves for enhver traktormodel.

3.1.2.   Det førerværn, der indgives til prøvning, skal mindst omfatte alle komponenter, der overfører belastning fra anslagspunktet for faldprøvningen til sikkerhedszonen. Det førerværn, der indgives til prøvning, skal være enten (i) stift fastgjort til prøvebænken ved de normale fastgørelsespunkter (se figur 10.3 — Minimal prøvningskonfiguration) eller (ii) fastgjort til traktorens karosseri på normal vis ved konsoller, beslag eller ophængskomponenter, der anvendes i den normale produktion og andre dele af traktoren, som kan blive påvirket af belastninger, der påføres af førerværnet (se figur 10.4 (a) & 10.4 (b)). Køretøjets stel skal være fastgjort solidt til prøvningsgulvet.

3.1.3.   Et førerværn kan konstrueres udelukkende til at beskytte føreren mod en nedstyrtende genstand. På førerværnet kan det være muligt at montere en mere eller mindre midlertidig beskyttelse mod vejrlig for føreren. Føreren vil normalt fjerne dette, når det er varmt. Der findes imidlertid førerværn, hvor beklædningen er permanent, og hvor ventilation i varmt vejr sikres ved vinduer eller lemme. Da beklædningen kan øge konstruktionens styrke, og da den, hvis den er aftagelig, meget vel kan være aftaget, når der indtræffer et uheld, skal alle dele, der således kan aftages af føreren, fjernes før prøvningen. Døre, taglemme og vinduer, der kan åbnes, skal enten aftages eller fastgøres i åben stilling under prøvningen, således at de ikke øger førerværnets styrke. Det skal bemærkes, om de i denne stilling vil kunne udgøre en fare for føreren i tilfælde af en faldende genstand.

Herefter vil der i disse regler kun blive refereret til prøvning af førerværnet. Det skal forstås, at dette omfatter beklædning, der ikke er af midlertidig art.

En beskrivelse af enhver form for midlertidig beklædning, der leveres i forbindelse med førerværnet, skal indgå i specifikationerne. Glas eller lignende skøre materialer skal fjernes inden prøvningen. Traktorkomponenter og komponenter i førerværnet, der kan blive beskadiget unødigt under prøvningen, og som ikke har indflydelse på førerværnets styrke eller dimensioner, kan fjernes inden prøvningen, hvis fabrikanten ønsker dette. Under prøvningen må der ikke foretages reparationer eller justeringer. Flere identiske prøver kan leveres af fabrikanten, hvis flere faldprøvninger er påkrævet.

3.1.4.   Hvis det samme førerværn anvendes til både FOPS- og ROPS-prøvninger, skal FOPS-prøvningerne foretages før ROPS-prøvningerne (i henhold til bilag VI, VII, VIII, IX og X til dette regulativ); det er tilladt at fjerne slagmærker eller udskifte FOPS-overdækningen.

3.2.   Apparatur og metoder

3.2.1.   Udstyr

3.2.1.1.   Faldemne til prøvningen

Prøvningens faldemne skal være en kugleformet genstand, som skal falde fra en tilstrækkelig højde til at udvikle en energi på 1 365 J, idet faldhøjden defineres som en funktion af genstandens masse. Prøveemnet, som skal have en slagflade med egenskaber, der beskytter det mod deformation under prøvningen, skal være en massiv kugle af stål eller støbejern med en typisk masse på 45 ± 2 kg og en diameter på mellem 200 og 250 mm (tabel 10.1).

Tabel 10.1

Energiniveau, sikkerhedszone og udvælgelse af faldprøveemne

| Energiniveau (j) | Sikkerhedszone | Faldemne | Dimensioner (mm) | Masse (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 365 | Frirum (1) | Kugle | 200 ≤ diameter ≤ 250 | 45 ± 2 |
| 1 365 | DLV (2) | Kugle | 200 ≤ diameter ≤ 250 | 45 ± 2 |

Energiniveau (j)

Sikkerhedszone

Faldemne

Dimensioner (mm)

Masse (kg)

1 365

Frirum (1)

Kugle

200 ≤ diameter ≤ 250

45 ± 2

1 365

DLV (2)

Kugle

200 ≤ diameter ≤ 250

45 ± 2

Prøvningsapparaturet skal også kunne levere:

3.2.1.2.   Midler til at hæve prøveemnet til den påkrævede højde.

3.2.1.3.   Midler til at udløse prøveemnet, så det kan falde frit.

3.2.1.4.   Underlaget skal have en sådan fasthed, at det ikke gennemtrænges af maskinen eller prøvestanden under belastningen ved faldprøven.

3.2.1.5.   Midler til at bestemme, om FOPS-førerværnet bevæger sig ind i sikkerhedszonen under faldprøven. Dette kan være det ene af følgende midler:

| — | en sikkerhedszoneskabelon, opretstående, fremstillet af et materiale, som vil vise enhver gennemtrængning af FOPS-førerværnet; fedt eller andet egnet materiale kan smøres på FOPS-førerværnets underside for at vise sådan gennemtrængning |
| --- | --- |

—

en sikkerhedszoneskabelon, opretstående, fremstillet af et materiale, som vil vise enhver gennemtrængning af FOPS-førerværnet; fedt eller andet egnet materiale kan smøres på FOPS-førerværnets underside for at vise sådan gennemtrængning

| — | et dynamisk instrumentsystem med en tilstrækkelig frekvensrespons til at angive den forventede deformation af FOPS-førerværnet i forhold til sikkerhedszonen. |
| --- | --- |

—

et dynamisk instrumentsystem med en tilstrækkelig frekvensrespons til at angive den forventede deformation af FOPS-førerværnet i forhold til sikkerhedszonen.

3.2.1.6.   Forskrifter for sikkerhedszonen

En eventuel sikkerhedszoneskabelon skal fastgøres solidt til samme del af traktoren som førerens sæde og skal forblive der under hele den formelle prøvningsperiode.

3.2.2.   Metode

Faldprøvemetoden omfatter følgende operationer i den nævnte rækkefølge.

3.2.2.1.   Faldprøveemnet (3.2.1.1) placeres oven på FOPS-førerværnet på det sted, der angivet i 3.2.2.2.

3.2.2.2.   Hvis sikkerhedszonen udgøres af frirummet, skal anslagspunktet være et sted, der er inden for den lodrette projektion af sikkerhedszonen og befinde sig længst muligt fra vigtige konstruktionsdele (figur 10.1).

Hvis sikkerhedszonen udgøres af deformationsvolumenet (DLV), skal anslagspunktet ligge helt inden for den lodrette projektion af sikkerhedszonen i deformationsvolumenets opretstående stilling oven på FOPS-førerværnet. Det er hensigten, at der skal være mindst ét anslagspunkt inden for den lodrette projektion af sikkerhedszonens øverste flade.

Der skal tages hensyn til to tilfælde:

| 3.2.2.2.1. | Eksempel 1: Tilfælde, hvor større, øvre, horisontale konstruktionsdele af FOPS-førerværnet ikke kommer ind i den lodrette projektion af sikkerhedszonen på toppen af FOPS-førerværnet:
  Anslagspunktet skal ligge så tæt som muligt på den øvre FOPS-konstruktions centrum (figur 10.2 – Tilfælde 1). |
| --- | --- |

3.2.2.2.1.

Eksempel 1: Tilfælde, hvor større, øvre, horisontale konstruktionsdele af FOPS-førerværnet ikke kommer ind i den lodrette projektion af sikkerhedszonen på toppen af FOPS-førerværnet:

Anslagspunktet skal ligge så tæt som muligt på den øvre FOPS-konstruktions centrum (figur 10.2 – Tilfælde 1).

| 3.2.2.2.2. | Eksempel 2: Tilfælde, hvor større, øvre, horisontale konstruktionsdele af FOPS-førerværnet kommer ind i den lodrette projektion af sikkerhedszonen på toppen af FOPS-førerværnet:
  Når beklædningsmaterialet på alle fladerne over sikkerhedszonen er af samme tykkelse, skal anslagspunktet være på fladen med det største areal, hvilket er den største del af det lodret projicerede areal af sikkerhedszonen, som ikke omfatter større, øvre, horisontale konstruktionsdele. Anslagspunktet skal være det punkt på fladen med det største areal, som har den mindst mulige afstand til det geometriske midtpunkt i toppen af FOPS-førerværnet (fig. 10.2 – Tilfælde 2). |
| --- | --- |

3.2.2.2.2.

Eksempel 2: Tilfælde, hvor større, øvre, horisontale konstruktionsdele af FOPS-førerværnet kommer ind i den lodrette projektion af sikkerhedszonen på toppen af FOPS-førerværnet:

Når beklædningsmaterialet på alle fladerne over sikkerhedszonen er af samme tykkelse, skal anslagspunktet være på fladen med det største areal, hvilket er den største del af det lodret projicerede areal af sikkerhedszonen, som ikke omfatter større, øvre, horisontale konstruktionsdele. Anslagspunktet skal være det punkt på fladen med det største areal, som har den mindst mulige afstand til det geometriske midtpunkt i toppen af FOPS-førerværnet (fig. 10.2 – Tilfælde 2).

3.2.2.3.   Uanset om sikkerhedszonen udgøres af frirummet eller deformationsvolumenet (DLV), hvor forskellige materialer eller forskellige tykkelser anvendes i forskellige områder over sikkerhedszonen, skal hvert område udsættes for en faldprøvning. Hvis flere faldprøvninger er påkrævet, kan flere identiske prøver af FOPS-førerværnet (eller dele heraf) leveres af fabrikanten (en for hver faldprøvning). Hvis konstruktionsaspekter, som f.eks. åbninger til vinduer eller udstyr, eller variation i beklædningsmateriale eller tykkelse, indikerer et mere sårbart sted inden for den lodrette projektion af sikkerhedszonen, skal faldstedet justeres til dette sted. Hvis åbninger i FOPS-beklædningen er beregnet til at blive udfyldt af anordninger eller udstyr for at yde passende beskyttelse, skal sådanne anordninger eller udstyr være på plads under faldprøvningen.

3.2.2.4.   Faldprøveemnet føres lodret til en højde over den position, der er angivet i 3.2.2.1 og 3.2.2.2, så der skabes en energi på 1 365 J.

3.2.2.5.   Faldprøveemnet slippes, så det uhindret falder ned på FOPS-førerværnet.

3.2.2.6.   Da det er usandsynligt, at det frie fald vil resultere i, at faldprøveemnet rammer nøjagtigt på det sted, der specificeret i 3.2.2.1 og 3.2.2.2, er der fastsat følgende afvigelsesgrænser.

3.2.2.7.   Faldprøveemnets anslag skal være helt inden for en cirkel med en radius på 100 mm, hvis centrum skal falde sammen med faldprøveemnets lodrette centerlinje, når det er placeret som beskrevet i 3.2.2.1 og 3.2.2.2.

3.2.2.8.   Der er ingen begrænsning med hensyn til sted eller retning for efterfølgende anslag som følge af tilbagekastning.

3.3.   Funktionskrav

Ingen del af førerværnet må komme ind i sikkerhedszonen ved faldprøveemnets første eller efterfølgende anslag. Hvis faldprøveemnet gennemtrænger FOPS-førerværnet, skal dette anses for ikke at have bestået prøvningen.

| Anmærkning 1: | I tilfælde af førerværn, der består af en konstruktion i flere lag, skal alle lag, herunder de indre lag, være omfattet. |
| --- | --- |

Anmærkning 1:

I tilfælde af førerværn, der består af en konstruktion i flere lag, skal alle lag, herunder de indre lag, være omfattet.

| Anmærkning 2: | Faldprøveemnet anses for at have gennemtrængt førerværnet, når mindst halvdelen af kuglens volumen er trængt ind i det inderste lag. |
| --- | --- |

Anmærkning 2:

Faldprøveemnet anses for at have gennemtrængt førerværnet, når mindst halvdelen af kuglens volumen er trængt ind i det inderste lag.

FOPS-førerværnet skal dække og overlappe den lodrette projektion af sikkerhedszonen fuldstændigt.

Hvis traktoren skal udstyres med et FOPS-førerværn monteret på et godkendt ROPS-førerværn, vil det normalt kun være den prøvestation, som udførte ROPS-prøvningen, der får lov til at udføre FOPS-prøvningen og anmode om godkendelse.

3.4.   Udvidelse til andre traktormodeller

3.4.1.   [Ikke relevant]

3.4.2.   Teknisk udvidelse

Hvis prøvningen er udført med det krævede minimum af komponenter (jf. figur 10.3), kan den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning, udstede en »teknisk udvidelsesrapport« i følgende tilfælde: [se punkt 3.4.2.1]

Hvis prøvningen er udført med de fastgørelsesanordninger/beslag for førerværnet på traktoren/karosseriet (jf. figur 10.4), skal den prøvestation, som har udført den oprindelige prøvning - hvis der foretages tekniske ændringer af traktoren, førerværnet eller dettes fastgørelsesmåde på køretøjets karosseri - udstede en »teknisk udvidelsesrapport« i følgende tilfælde: [se punkt 3.4.2.1]

3.4.2.1.   Udvidelse af konstruktionsprøvninger til andre traktormodeller

Det er ikke nødvendigt at udføre slagprøvning på alle traktormodeller, hvis førerværnet og traktoren opfylder de betingelser, der er omhandlet nedenfor i punkt 3.4.2.1.1-3.4.2.1.3.

| 3.4.2.1.1. | Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn. |
| --- | --- |

3.4.2.1.1.

Førerværnet skal være identisk med det prøvede førerværn.

| 3.4.2.1.2. | Hvis den udførte prøvning er udført med metoden for fastgørelse til køretøjets karosseri, skal komponenterne/beslagene til fastgørelsen af førerværnet på traktoren være identiske. |
| --- | --- |

3.4.2.1.2.

Hvis den udførte prøvning er udført med metoden for fastgørelse til køretøjets karosseri, skal komponenterne/beslagene til fastgørelsen af førerværnet på traktoren være identiske.

| 3.4.2.1.3. | Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at sikkerhedszonen under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt [SRP] og sædets indekspunkt [SIP]). |
| --- | --- |

3.4.2.1.3.

Sædets placering i førerværnet og dets kritiske dimensioner og førerværnets relative placering på traktoren skal være således, at sikkerhedszonen under hele prøvningen ville have været beskyttet inden for den deformerede konstruktion (dette kontrolleres ved at anvende samme reference for frirum som i den oprindelige prøvningsrapport, henholdsvis sædets referencepunkt [SRP] og sædets indekspunkt [SIP]).

3.4.2.2.   Udvidelse af resultaterne af konstruktionsprøvninger til andre modeller af førerværn

Denne fremgangsmåde skal følges, når bestemmelserne i punkt 3.4.2.1 ikke er opfyldt, men må ikke anvendes, når metoden til fastgørelse af førerværnet til traktoren ikke følger samme princip (f.eks. en ophængsanordning i stedet for gummiunderstøtninger):

Ændringer, der ikke har nogen indflydelse på resultaterne af den indledende prøvning (f.eks. påsvejsning af en montageplade på ekstraudstyr i en ikke-kritisk position i førerværnet), tilføjelse af sæder med forskellig SRP- eller SIP-position i førerværnet (dog skal det kontrolleres, at den/de nye frirum forbliver beskyttet inden for den deformerede konstruktion under hele prøvningen).

En enkelt udvidelsesrapport kan omfatte mere end én ændring af et førerværn, hvis ændringerne udgør forskellige valgmuligheder for det samme førerværn. De valgmuligheder, der ikke prøves, skal beskrives i et særligt afsnit af udvidelsesrapporten.

3.4.3.   Udvidelsesrapporten skal i alle tilfælde indeholde en henvisning til den oprindelige prøvningsrapport.

3.5.   [Ikke relevant]

3.6.   Førerværns egenskaber i koldt vejr

3.6.1.   Hvis førerværnet hævdes at have egenskaber, der beskytter mod koldskørhed i koldt vejr, skal fabrikanten give nærmere oplysninger, der skal indgå i rapporten.

3.6.2.   Følgende krav og metoder skal sikre styrke og modstand mod koldskørhed ved lave temperaturer. Det foreslås, at følgende mindstekrav til materialer skal være opfyldt ved bedømmelse af førerværnets egnethed ved lave arbejdstemperaturer i de lande, hvor denne yderligere beskyttelse ved drift er nødvendig.

3.6.2.1.   Bolte og møtrikker, der bruges til at fastgøre førerværnet på traktoren og til at forbinde konstruktionsdele i førerværnet, skal udvise passende, kontrollerede sejhedsegenskaber ved lave temperaturer.

3.6.2.2.   Alle svejseelektroder, der bruges til fremstilling af konstruktionsdele og monteringsdele, skal være i overensstemmelse med materialerne til førerværn som angivet i punkt 3.8.2.3 nedenfor.

3.6.2.3.   Stålmateriale til førerværnets konstruktionsdele skal være af materialer med kontrolleret sejhed, som opfylder de mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), som er vist i tabel 10.2. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

Stål med en tykkelse »som valset« på under 2,5 mm og med et kulstofindhold på under 0,2 % anses for at opfylde dette krav.

Konstruktionsdele i førerværnet, der er fremstillet af andre materialer end stål, skal have en slagfasthed svarende til den, der kræves for stål.

3.6.2.4.   Ved prøvning af slagenergikravene med Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv), må prøveemnernes størrelse ikke være mindre end de største størrelser i tabel 1, som materialet tillader.

3.6.2.5.   Charpy-kærvslagprøvningen (V-formet kærv) udføres efter metoden i ASTM A 370-1979, undtagen for så vidt angår prøveemnestørrelserne, der skal være i overensstemmelse med målene i tabel 10.2.

3.6.2.6.   Alternativer til denne metode er anvendelsen af beroliget og halvberoliget stål, for hvilket der skal gives en passende specifikation. Stålkvalitet angives i overensstemmelse med ISO 630:1995, Amd 1:2003.

3.6.2.7.   Prøveemnerne skal tages i længderetningen fra flade emner, profiler af rørstål eller konstruktionsstål til førerværn før formgivning eller svejsning. Prøveemner fra profiler af rørstål eller konstruktionsstål skal tages fra midten i siden med de største mål og må ikke omfatte svejsninger.

Tabel 10.2

Slagenergi — mindstekrav til slagenergi ved Charpy-kærvslagprøvning (V-formet kærv) for materiale til førerværn ved prøveemnetemperaturer på – 20 °C og – 30 °C

| Prøveemnestørrelse | Energi ved | Energi ved |
| --- | --- | --- |
| | – 30 °C | – 20 °C |
| (mm) | J | J (4) |
| 10 × 10 (3) | 11 | 27,5 |
| 10 × 9 | 10 | 25 |
| 10 × 8 | 9,5 | 24 |
| 10 × 7,5 (3) | 9,5 | 24 |
| 10 × 7 | 9 | 22,5 |
| 10 × 6,7 | 8,5 | 21 |
| 10 × 6 | 8 | 20 |
| 10 × 5 (3) | 7,5 | 19 |
| 10 × 4 | 7 | 17,5 |
| 10 × 3,5 | 6 | 15 |
| 10 × 3 | 6 | 15 |
| 10 × 2,5 (3) | 5,5 | 14 |

Prøveemnestørrelse

Energi ved

Energi ved

– 30 °C

– 20 °C

(mm)

J

J (4)

10 × 10 (3)

11

27,5

10 × 9

10

25

10 × 8

9,5

24

10 × 7,5 (3)

9,5

24

10 × 7

9

22,5

10 × 6,7

8,5

21

10 × 6

8

20

10 × 5 (3)

7,5

19

10 × 4

7

17,5

10 × 3,5

6

15

10 × 3

6

15

10 × 2,5 (3)

5,5

14

Figur 10.1

Anslagspunkt i forhold til frirum

Figur 10.2

Anslagspunkter ved faldprøvning med reference til deformationsvolumen (DLV)

Figur 10.3

Figur 10.4

FOPS-prøvningskonfigurationer med fastgørelse til køretøjets karosseri

| Figur 10.4a (til venstre) fastgørelse i komponenter/beslag og | Figur 10.4b (til højre) fastgørelse i ophængskomponenter |
| --- | --- |

Figur 10.4a (til venstre) fastgørelse i komponenter/beslag og

Image

Figur 10.4b (til højre) fastgørelse i ophængskomponenter

Image

Forklarende bemærkninger til bilag XI

| (1) | Medmindre andet er anført, er forskrifternes tekst og nummereringen i punkt C identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af førerværn til beskyttelse mod nedstyrtende genstande på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 10, udgave 2015 af juli 2014. |
| --- | --- |

(1)

Medmindre andet er anført, er forskrifternes tekst og nummereringen i punkt C identisk med teksten og nummereringen i OECD-standardregulativet for officiel prøvning af førerværn til beskyttelse mod nedstyrtende genstande på landbrugs- og skovbrugshjultraktorer, OECD-regulativ nr. 10, udgave 2015 af juli 2014.

---

(1)  Traktorer, hvis ROPS-førerværn skal prøves i henhold til bilag VI, VIII, IX og X til dette regulativ.

(2)  Traktorer, hvis ROPS-førerværn skal prøves i henhold til bilag VII til dette regulativ.

(3)  Angiver den foretrukne størrelse. Prøveemnestørrelsen må ikke være mindre end den største foretrukne størrelse, som materialet tillader.

(4)  Energikravet ved – 20 °C er 2,5 gange den værdi, der fastsat for – 30 °C. Andre faktorer har indflydelse på slagenergistyrken, dvs. valseretning, flydespænding, kornorientering og svejsning. Der skal tages hensyn til disse faktorer ved udvælgelse og brug af stål.

BILAG XII

Forskrifter vedrørende passagersæder

1.   Krav

| 1.1. | Eventuelle passagersæder skal opfylde kravene i EN 15694: 2009 og i punkt 2.4 i bilag XIV. |
| --- | --- |

1.1.

Eventuelle passagersæder skal opfylde kravene i EN 15694: 2009 og i punkt 2.4 i bilag XIV.

| 1.2. | Et køretøj udstyret med saddel og styr og en egenmasse i køreklar stand undtagen førerens masse på højst 400 kg og konstrueret til at befordre én passagerer, skal opfylde de forskrifter for ATV, type II, passagersæder i EN 15997:2011, som et alternativ til EN 15694: 2009. |
| --- | --- |

1.2.

Et køretøj udstyret med saddel og styr og en egenmasse i køreklar stand undtagen førerens masse på højst 400 kg og konstrueret til at befordre én passagerer, skal opfylde de forskrifter for ATV, type II, passagersæder i EN 15997:2011, som et alternativ til EN 15694: 2009.

BILAG XIII

Krav vedrørende niveauet for førerens eksponering for støj

1.   Generelle krav

1.1.   Måleenhed

Støjniveauet måles i dB med »A«-vejning, forkortet dB(A).

1.2.   Grænser for støjniveau

Det støjniveau, førere af land- og skovbrugstraktorer på hjul og med bælter eksponeres for, skal være jævnt og inden for følgende grænser:

| | 90 dB(A) i overensstemmelse med metode 1 som beskrevet i afsnit 2,
  eller |
| --- | --- |

90 dB(A) i overensstemmelse med metode 1 som beskrevet i afsnit 2,

eller

| | 86 dB(A) i overensstemmelse med metode 2 som beskrevet i afsnit 3. |
| --- | --- |

86 dB(A) i overensstemmelse med metode 2 som beskrevet i afsnit 3.

1.3.   Måleudstyr

Målingerne af støjniveauet i førerens ørehøjde udføres ved hjælp af en støjmåler svarende til den type, der er beskrevet i International Electrotechnical Commission publikation nr. 179, første udgave, 1965.

I tilfælde af variable aflæsninger tages gennemsnitsværdierne af de maksimale værdier.

2.   Prøvningsmetode 1

2.1.   Målebetingelser

Målingerne udføres under følgende forhold:

| 2.1.1. | Traktoren skal være ubelastet, det vil sige uden ekstraudstyr, men med kølervæske, smøremidler, brændstof, værktøj og fører. Sidstnævnte må ikke bære unormalt tyk påklædning, halstørklæde eller hat. Der må ikke på traktoren findes nogen genstand, som vil kunne have en forstyrrende virkning på støjniveauet. |
| --- | --- |

2.1.1.

Traktoren skal være ubelastet, det vil sige uden ekstraudstyr, men med kølervæske, smøremidler, brændstof, værktøj og fører. Sidstnævnte må ikke bære unormalt tyk påklædning, halstørklæde eller hat. Der må ikke på traktoren findes nogen genstand, som vil kunne have en forstyrrende virkning på støjniveauet.

| 2.1.2. | Luftgummiringene skal være oppumpet til det af traktorfabrikanten foreskrevne tryk; motoren, transmissionen og drivakslerne skal have den normale arbejdstemperatur, og kølerjalousierne, hvis traktoren er udstyret med sådanne, skal være åbne. |
| --- | --- |

2.1.2.

Luftgummiringene skal være oppumpet til det af traktorfabrikanten foreskrevne tryk; motoren, transmissionen og drivakslerne skal have den normale arbejdstemperatur, og kølerjalousierne, hvis traktoren er udstyret med sådanne, skal være åbne.

| 2.1.3. | Hjælpeudstyr, der drives af motoren eller selvstændigt, som for eksempel rudeviskere, varmeanlæg, kraftudtag, osv. skal være frakoblet under målingerne, hvis det kan indvirke på målingen af støjniveauet; dele, som normalt virker sammen med motoren, for eksempel motorens kølerventilator, skal være i gang under målingerne. |
| --- | --- |

2.1.3.

Hjælpeudstyr, der drives af motoren eller selvstændigt, som for eksempel rudeviskere, varmeanlæg, kraftudtag, osv. skal være frakoblet under målingerne, hvis det kan indvirke på målingen af støjniveauet; dele, som normalt virker sammen med motoren, for eksempel motorens kølerventilator, skal være i gang under målingerne.

| 2.1.4. | Målestrækningen skal ligge i et frit og tilstrækkeligt støjsvagt område; denne strækning kan for eksempel være et åbent areal med en radius af 50 m, hvis midterste del med en radius af mindst 20 m skal være praktisk taget vandret eller af en vandret strækning med fast kørebane, der så vidt muligt skal være plan og i videst muligt omfang uden fuger. Kørebanen skal være så ren og tør som muligt (f.eks. uden grus, blade, sne, osv.). Hældninger og ujævnheder kan kun tillades, såfremt de variationer i støjniveauet, som de forårsager, ligger inden for måleapparaternes tolerancer for fejl. |
| --- | --- |

2.1.4.

Målestrækningen skal ligge i et frit og tilstrækkeligt støjsvagt område; denne strækning kan for eksempel være et åbent areal med en radius af 50 m, hvis midterste del med en radius af mindst 20 m skal være praktisk taget vandret eller af en vandret strækning med fast kørebane, der så vidt muligt skal være plan og i videst muligt omfang uden fuger. Kørebanen skal være så ren og tør som muligt (f.eks. uden grus, blade, sne, osv.). Hældninger og ujævnheder kan kun tillades, såfremt de variationer i støjniveauet, som de forårsager, ligger inden for måleapparaternes tolerancer for fejl.

| 2.1.5. | Kørebanens belægning skal være af en sådan beskaffenhed, at dækkene ikke støjer for kraftigt. |
| --- | --- |

2.1.5.

Kørebanens belægning skal være af en sådan beskaffenhed, at dækkene ikke støjer for kraftigt.

| 2.1.6. | Vejret skal være klart og vinden svag.
  Støjniveauet fra omgivelserne, forårsaget af vind eller andre støjkilder, skal i førerens ørehøjde ligge mindst 10 dB(A) under traktorens støjniveau. |
| --- | --- |

2.1.6.

Vejret skal være klart og vinden svag.

Støjniveauet fra omgivelserne, forårsaget af vind eller andre støjkilder, skal i førerens ørehøjde ligge mindst 10 dB(A) under traktorens støjniveau.

| 2.1.7. | Hvis der under målingerne bruges et køretøj, skal dette trækkes i tilstrækkeligt stor afstand fra traktoren til, at enhver interferens undgås. Under målingen må der hverken findes nogen genstand, der er til gene for målingen, eller nogen reflekterende flader inden for en afstand af 20 m på begge sider af kørebanen og inden for en afstand af 20 m foran og bag køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, såfremt de således forårsagede svingninger i støjniveauet forbliver inden for tolerancerne; i modsat fald skal målingen indstilles, mens forstyrrelsen varer. |
| --- | --- |

2.1.7.

Hvis der under målingerne bruges et køretøj, skal dette trækkes i tilstrækkeligt stor afstand fra traktoren til, at enhver interferens undgås. Under målingen må der hverken findes nogen genstand, der er til gene for målingen, eller nogen reflekterende flader inden for en afstand af 20 m på begge sider af kørebanen og inden for en afstand af 20 m foran og bag køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, såfremt de således forårsagede svingninger i støjniveauet forbliver inden for tolerancerne; i modsat fald skal målingen indstilles, mens forstyrrelsen varer.

| 2.1.8. | Samtlige målinger i samme serie skal udføres på samme strækning. |
| --- | --- |

2.1.8.

Samtlige målinger i samme serie skal udføres på samme strækning.

| 2.1.9. | Køretøjer i kategori C med stålbælter prøves på et lag fugtigt sand som specificeret i afsnit 5.3.2 i ISO 6395: 2008. |
| --- | --- |

2.1.9.

Køretøjer i kategori C med stålbælter prøves på et lag fugtigt sand som specificeret i afsnit 5.3.2 i ISO 6395: 2008.

2.2.   Målemetode

| 2.2.1. | Mikrofonen anbringes i en afstand af 250 mm til siden for sædets midterplan, og den side, der vælges, skal være den, hvor der registreres det højeste støjniveau.
  Mikrofonens membran rettes fremad, og mikrofonens centrum skal være 790 mm over og 150 mm foran sædets referencepunkt, som er beskrevet i bilag III. Det skal undgås, at mikrofonen vibrerer for kraftigt. |
| --- | --- |

2.2.1.

Mikrofonen anbringes i en afstand af 250 mm til siden for sædets midterplan, og den side, der vælges, skal være den, hvor der registreres det højeste støjniveau.

Mikrofonens membran rettes fremad, og mikrofonens centrum skal være 790 mm over og 150 mm foran sædets referencepunkt, som er beskrevet i bilag III. Det skal undgås, at mikrofonen vibrerer for kraftigt.

| 2.2.2. | Bestemmelse af det maksimale støjniveau i dB(A):






  2.2.2.1. | På traktorer med seriefremstillet lukket overbygning skal alle åbninger (f.eks. døre, vinduer osv.) være lukket i en første række målinger.






  2.2.2.1.1. | I en anden række målinger skal de være åbne — forudsat de ikke, når de er åbne, frembyder en fare i trafikken; forruder, som kan åbnes, skal holdes lukket. |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2.

Bestemmelse af det maksimale støjniveau i dB(A):

2.2.2.1.

På traktorer med seriefremstillet lukket overbygning skal alle åbninger (f.eks. døre, vinduer osv.) være lukket i en første række målinger.

2.2.2.1.1.

I en anden række målinger skal de være åbne — forudsat de ikke, når de er åbne, frembyder en fare i trafikken; forruder, som kan åbnes, skal holdes lukket.

| 2.2.2.2. | Støjen måles ved at indstille støjmåleren på »slow« ved den belastning, der svarer til den maksimale støj, når traktoren er i det gear, som under fremadkørsel gør det muligt at komme nærmest hastigheden 7,5 km/h eller 5 km/h for traktorer på stålbælter.
  Speederen skal være i bund. Der begyndes med nulbelastning, hvorefter belastningen øges, indtil det højeste støjniveau er nået. Ved hver ændring af belastningen skal der inden målingen gøres et ophold, som er tilstrækkeligt til at støjniveauet stabiliseres. |
| --- | --- |

2.2.2.2.

Støjen måles ved at indstille støjmåleren på »slow« ved den belastning, der svarer til den maksimale støj, når traktoren er i det gear, som under fremadkørsel gør det muligt at komme nærmest hastigheden 7,5 km/h eller 5 km/h for traktorer på stålbælter.

Speederen skal være i bund. Der begyndes med nulbelastning, hvorefter belastningen øges, indtil det højeste støjniveau er nået. Ved hver ændring af belastningen skal der inden målingen gøres et ophold, som er tilstrækkeligt til at støjniveauet stabiliseres.

| 2.2.2.3. | Støjen måles ved at indstille støjmåleren på »slow« ved den belastning, der frembringer den maksimale støj, når traktoren er i et hvilket som helst andet gear, end det i punkt 2.2.2.2 omhandlede, og for hvilket der er registreret et støjniveau, der er mindst 1 dB(A) højere end det, der er registreret for det gear, der omtales i punkt 2.2.2.2.
  Speederen skal være i bund. Der begyndes med nulbelastning, hvorefter belastningen øges, indtil det højeste støjniveau er nået. Ved hver ændring af belastningen skal der inden målingen gøres et ophold, som er tilstrækkeligt til at støjniveauet stabiliseres. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

Støjen måles ved at indstille støjmåleren på »slow« ved den belastning, der frembringer den maksimale støj, når traktoren er i et hvilket som helst andet gear, end det i punkt 2.2.2.2 omhandlede, og for hvilket der er registreret et støjniveau, der er mindst 1 dB(A) højere end det, der er registreret for det gear, der omtales i punkt 2.2.2.2.

Speederen skal være i bund. Der begyndes med nulbelastning, hvorefter belastningen øges, indtil det højeste støjniveau er nået. Ved hver ændring af belastningen skal der inden målingen gøres et ophold, som er tilstrækkeligt til at støjniveauet stabiliseres.

| 2.2.2.4. | Støjen måles ved den ubelastede traktors konstruktivt bestemte maksimalhastighed. |
| --- | --- |

2.2.2.4.

Støjen måles ved den ubelastede traktors konstruktivt bestemte maksimalhastighed.

2.3.   Prøvningsrapportens indhold

| 2.3.1. | For traktorer i klasse T og traktorer i klasse C med gummibælter skal prøvningsrapporten omfatte målinger af støjniveauet udført ved følgende betingelser:






  2.3.1.1. | med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 7,5 km/t |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

For traktorer i klasse T og traktorer i klasse C med gummibælter skal prøvningsrapporten omfatte målinger af støjniveauet udført ved følgende betingelser:

2.3.1.1.

med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 7,5 km/t

| 2.3.1.2. | med traktoren i et hvilket som helst andet gear, hvis de i punkt 2.2.2.3 anførte betingelser er opfyldt |
| --- | --- |

2.3.1.2.

med traktoren i et hvilket som helst andet gear, hvis de i punkt 2.2.2.3 anførte betingelser er opfyldt

| 2.3.1.3. | ved traktorens konstruktivt bestemte maksimalhastighed. |
| --- | --- |

2.3.1.3.

ved traktorens konstruktivt bestemte maksimalhastighed.

| 2.3.2. | For traktorer i klasse C med stålbælter skal prøvningsrapporten omfatte målinger af støjniveauet udført ved følgende betingelser:






  2.3.2.1. | med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 5 km/t |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

For traktorer i klasse C med stålbælter skal prøvningsrapporten omfatte målinger af støjniveauet udført ved følgende betingelser:

2.3.2.1.

med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 5 km/t

| 2.3.2.2. | ved stilstand. |
| --- | --- |

2.3.2.2.

ved stilstand.

2.4.   Vurderingskriterier

| 2.4.1. | For traktorer i klasse C og traktorer i klasse T med gummibælter må resultaterne af de i 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 og 2.2.2.4 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. |
| --- | --- |

2.4.1.

For traktorer i klasse C og traktorer i klasse T med gummibælter må resultaterne af de i 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 og 2.2.2.4 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2.

| 2.4.2. | For traktorer i klasse C og traktorer i klasse T med gummibælter må resultaterne af de i 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 og 2.3.2.2 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. De målinger, der er beskrevet i punkt 2.3.2.1 og 2.3.2.2, skal indgå i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

2.4.2.

For traktorer i klasse C og traktorer i klasse T med gummibælter må resultaterne af de i 2.2.2.1, 2.2.2.2, 2.2.2.3 og 2.3.2.2 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. De målinger, der er beskrevet i punkt 2.3.2.1 og 2.3.2.2, skal indgå i prøvningsrapporten.

3.   Prøvningsmetode 2

3.1.   Målebetingelser

Målingerne udføres under følgende forhold:

| 3.1.1. | Traktoren skal være ubelastet, det vil sige uden ekstraudstyr, men med kølervæske, smøremidler, brændstof, værktøj og fører. Sidstnævnte må ikke bære unormalt tyk påklædning, halstørklæde eller hat. Der må ikke på traktoren findes nogen genstand, som vil kunne have en forstyrrende virkning på støjniveauet. |
| --- | --- |

3.1.1.

Traktoren skal være ubelastet, det vil sige uden ekstraudstyr, men med kølervæske, smøremidler, brændstof, værktøj og fører. Sidstnævnte må ikke bære unormalt tyk påklædning, halstørklæde eller hat. Der må ikke på traktoren findes nogen genstand, som vil kunne have en forstyrrende virkning på støjniveauet.

| 3.1.2. | Luftgummiringene skal være oppumpet til det af traktorfabrikanten foreskrevne tryk; motoren, transmissionen og drivakslerne skal have den normale arbejdstemperatur, og kølerjalousierne, hvis traktoren er udstyret med sådanne, skal være åbne. |
| --- | --- |

3.1.2.

Luftgummiringene skal være oppumpet til det af traktorfabrikanten foreskrevne tryk; motoren, transmissionen og drivakslerne skal have den normale arbejdstemperatur, og kølerjalousierne, hvis traktoren er udstyret med sådanne, skal være åbne.

| 3.1.3. | Hjælpeudstyr, der drives af motoren eller selvstændigt, som for eksempel rudeviskere, varmeanlæg, kraftudtag, osv. skal være frakoblet under målingerne, hvis det kan indvirke på målingen af støjniveauet; dele, som normalt virker sammen med motoren, for eksempel motorens kølerventilator, skal være i gang under målingerne. |
| --- | --- |

3.1.3.

Hjælpeudstyr, der drives af motoren eller selvstændigt, som for eksempel rudeviskere, varmeanlæg, kraftudtag, osv. skal være frakoblet under målingerne, hvis det kan indvirke på målingen af støjniveauet; dele, som normalt virker sammen med motoren, for eksempel motorens kølerventilator, skal være i gang under målingerne.

| 3.1.4. | Målestrækningen skal ligge i et frit og tilstrækkeligt støjsvagt område; denne strækning kan for eksempel være et åbent areal med en radius af 50 m, hvis midterste del med en radius af mindst 20 m skal være praktisk taget vandret, eller en vandret strækning med fast kørebane, der så vidt muligt skal være plan og i videst muligt omfang uden fuger. Kørebanen skal være så ren og tør som muligt (f.eks. uden grus, blade, sne, osv.). Hældninger og ujævnheder kan kun tillades, såfremt de variationer i støjniveauet, som de forårsager, ligger inden for måleapparaternes tolerancer for fejl. |
| --- | --- |

3.1.4.

Målestrækningen skal ligge i et frit og tilstrækkeligt støjsvagt område; denne strækning kan for eksempel være et åbent areal med en radius af 50 m, hvis midterste del med en radius af mindst 20 m skal være praktisk taget vandret, eller en vandret strækning med fast kørebane, der så vidt muligt skal være plan og i videst muligt omfang uden fuger. Kørebanen skal være så ren og tør som muligt (f.eks. uden grus, blade, sne, osv.). Hældninger og ujævnheder kan kun tillades, såfremt de variationer i støjniveauet, som de forårsager, ligger inden for måleapparaternes tolerancer for fejl.

| 3.1.5. | Kørebanens belægning skal være af en sådan beskaffenhed, at dækkene ikke støjer for kraftigt. |
| --- | --- |

3.1.5.

Kørebanens belægning skal være af en sådan beskaffenhed, at dækkene ikke støjer for kraftigt.

| 3.1.6. | Vejret skal være klart og vinden svag.
  Støjniveauet fra omgivelserne, forårsaget af vind eller andre støjkilder, skal i førerens ørehøjde ligge mindst 10 dB(A) under traktorens støjniveau. |
| --- | --- |

3.1.6.

Vejret skal være klart og vinden svag.

Støjniveauet fra omgivelserne, forårsaget af vind eller andre støjkilder, skal i førerens ørehøjde ligge mindst 10 dB(A) under traktorens støjniveau.

| 3.1.7. | Hvis der under målingerne bruges et køretøj, skal dette trækkes i tilstrækkelig stor afstand fra traktoren til, at enhver interferens undgås. Under målingen må der hverken findes nogen genstand, der er til gene for målingen, eller nogen reflekterende flader inden for en afstand af 20 m på begge sider af kørebanen og inden for en afstand af 20 m foran og bag køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, såfremt de således forårsagede svingninger i støjniveauet forbliver inden for tolerancerne; i modsat fald skal målingen indstilles, mens forstyrrelsen varer. |
| --- | --- |

3.1.7.

Hvis der under målingerne bruges et køretøj, skal dette trækkes i tilstrækkelig stor afstand fra traktoren til, at enhver interferens undgås. Under målingen må der hverken findes nogen genstand, der er til gene for målingen, eller nogen reflekterende flader inden for en afstand af 20 m på begge sider af kørebanen og inden for en afstand af 20 m foran og bag køretøjet. Dette krav anses for opfyldt, såfremt de således forårsagede svingninger i støjniveauet forbliver inden for tolerancerne; i modsat fald skal målingen indstilles, mens forstyrrelsen varer.

| 3.1.8. | Samtlige målinger i samme serie skal udføres på samme strækning. |
| --- | --- |

3.1.8.

Samtlige målinger i samme serie skal udføres på samme strækning.

| 3.1.9. | Køretøjer i kategori C med stålbælter prøves på et lag fugtigt sand som specificeret i afsnit 5.3.2 i ISO 6395: 2008. |
| --- | --- |

3.1.9.

Køretøjer i kategori C med stålbælter prøves på et lag fugtigt sand som specificeret i afsnit 5.3.2 i ISO 6395: 2008.

3.2.   Målemetode

| 3.2.1. | Mikrofonen anbringes i en afstand af 250 mm til siden for sædets midterplan, og den side, der vælges, skal være den, hvor der registreres det højeste støjniveau.
  Mikrofonens membran rettes fremad, og mikrofonens centrum skal være 790 mm over og 150 mm foran sædets referencepunkt, som er beskrevet i bilag III. Det skal undgås, at mikrofonen vibrerer for kraftigt. |
| --- | --- |

3.2.1.

Mikrofonen anbringes i en afstand af 250 mm til siden for sædets midterplan, og den side, der vælges, skal være den, hvor der registreres det højeste støjniveau.

Mikrofonens membran rettes fremad, og mikrofonens centrum skal være 790 mm over og 150 mm foran sædets referencepunkt, som er beskrevet i bilag III. Det skal undgås, at mikrofonen vibrerer for kraftigt.

| 3.2.2. | For at bestemme støjniveauet anvendes følgende fremgangsmåde:






  3.2.2.1. | På samme strækning skal traktoren mindst tre gange køres med samme, jævne afprøvningshastighed i mindst 10 sek. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

For at bestemme støjniveauet anvendes følgende fremgangsmåde:

3.2.2.1.

På samme strækning skal traktoren mindst tre gange køres med samme, jævne afprøvningshastighed i mindst 10 sek.

| 3.2.2.2. | På traktorer med seriefremstillet lukket overbygning skal alle åbninger (f.eks. døre, vinduer osv.) være lukket i en første række målinger.






  3.2.2.2.1. | I en anden række målinger skal de være åbne — forudsat de ikke, når de er åbne, frembyder en fare i trafikken, men forruder, som kan åbnes, skal holdes lukket. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

På traktorer med seriefremstillet lukket overbygning skal alle åbninger (f.eks. døre, vinduer osv.) være lukket i en første række målinger.

3.2.2.2.1.

I en anden række målinger skal de være åbne — forudsat de ikke, når de er åbne, frembyder en fare i trafikken, men forruder, som kan åbnes, skal holdes lukket.

| 3.2.2.3. | Støjen måles ved højeste motoromdrejningstal, medens støjmåleren er indstillet på »slow«, og traktoren er i det gear, der ved det maksimale regulerede motoromdrejningstal ligger nærmest 7,5 km/t. Traktoren skal under målingen være ubelastet. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Støjen måles ved højeste motoromdrejningstal, medens støjmåleren er indstillet på »slow«, og traktoren er i det gear, der ved det maksimale regulerede motoromdrejningstal ligger nærmest 7,5 km/t. Traktoren skal under målingen være ubelastet.

3.3.   Prøvningsrapportens indhold

For traktorer i klasse C med stålbælter skal prøvningsrapporten omfatte målinger af støjniveauet udført ved følgende betingelser:

| 3.3.1. | med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 5 km/t |
| --- | --- |

3.3.1.

med traktoren i det gear, der gør det muligt at komme nærmest hastigheden 5 km/t

| 3.3.2. | ved stilstand. |
| --- | --- |

3.3.2.

ved stilstand.

3.4.   Vurderingskriterier

| 3.4.1. | For traktorer i klasse T og traktorer i klasse C med gummibælter må resultaterne af de i 3.2.2.2, 2.2.2.3 og 3.2.2.3 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. |
| --- | --- |

3.4.1.

For traktorer i klasse T og traktorer i klasse C med gummibælter må resultaterne af de i 3.2.2.2, 2.2.2.3 og 3.2.2.3 beskrevne målinger ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2.

| 3.4.2. | For traktorer i klasse C med stålbælter må resultaterne af den i 3.3.2 beskrevne måling ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. De målinger, der er beskrevet i punkt 3.3.1 og 3.3.2, skal indgå i prøvningsrapporten. |
| --- | --- |

3.4.2.

For traktorer i klasse C med stålbælter må resultaterne af den i 3.3.2 beskrevne måling ikke overstige de værdier, der er fastsat i punkt 1.2. De målinger, der er beskrevet i punkt 3.3.1 og 3.3.2, skal indgå i prøvningsrapporten.

BILAG XIV

Krav til førersædet

LISTE OVER TILLÆG

| Tillægsnr. | Tillægstitel | Side |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bestemmelse af ophængningssystemets egenskaber og belastningsindstillingsområdet (punkt 3.5.1) | 239 |
| 2 | Prøvning på standardvejbane
  Tabel over højdetal for standardvejbanens to baner i forhold til et basisplan som definerer overfladen for hver vejbane (punkt 3.5.3.2.1) | 240 |
| 3 | Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A, (kategori I) (punkt 3.5.3.1.1) | 244 |
| 4a | Signalværdier til anvendelse ved prøvningen på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A (kategori II) (punkt 3.5.3.1.1) | 249 |
| 4b | Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A (kategori III) (punkt 3.5.3.1.1) | 254 |
| 5 | Prøvestand (punkt 3.5.3.1): eksempel på udførelse (mål i mm) | 260 |
| 6 | Filterkarakteristik for vibrationsmåler (punkt 2.5.3.3.5) | 261 |
| 7 | Forskrifter for montering af et førersæde med henblik på EF-typegodkendelse af en traktor | 262 |
| 8 | Metode til bestemmelse af sædets referencepunkt (S) | 263 |

Tillægsnr.

Tillægstitel

Side

1

Bestemmelse af ophængningssystemets egenskaber og belastningsindstillingsområdet (punkt 3.5.1)

239

2

Prøvning på standardvejbane

Tabel over højdetal for standardvejbanens to baner i forhold til et basisplan som definerer overfladen for hver vejbane (punkt 3.5.3.2.1)

240

3

Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A, (kategori I) (punkt 3.5.3.1.1)

244

4a

Signalværdier til anvendelse ved prøvningen på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A (kategori II) (punkt 3.5.3.1.1)

249

4b

Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A (kategori III) (punkt 3.5.3.1.1)

254

5

Prøvestand (punkt 3.5.3.1): eksempel på udførelse (mål i mm)

260

6

Filterkarakteristik for vibrationsmåler (punkt 2.5.3.3.5)

261

7

Forskrifter for montering af et førersæde med henblik på EF-typegodkendelse af en traktor

262

8

Metode til bestemmelse af sædets referencepunkt (S)

263

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1.   »sædets siddeflade«: den næsten vandrette overflade ved sædet, der støtter førerens siddende stilling

1.2.   »sidestøtte«: en anordning eller sædeudformning, som hindrer førerens sideværts glidning

1.3.   »armlæn«: de indretninger som på førerpladsens to sider er anbragt for at støtte den siddende førers arme

1.4.   »dybden af sædets siddeflade«: den vandrette afstand mellem sædets referencepunkt (S) og sædets forreste kant

1.5.   »bredden af sædets siddeflade«: den vandrette afstand mellem sædets ydre kanter målt i et plan vinkelret på sædets midterplan

1.6.   »belastningsindstillingsområde«: det område mellem de to belastninger, som svarer til middelpositionen af de karakteristiske kurver for ophængningssystemet for den tungeste og den letteste fører

1.7.   »ophængningssystemets vandring«: den lodrette afstand mellem øvre slutposition og positionen af et på siddefladen i midterplanet i længderetningen beliggende punkt 200 mm foran sædets referencepunkt

1.8.   »vibrationsbevægelse«: førersædets lodrette op- og nedadgående bevægelse

1.9.   »vibrationsaccelerationen (a)«: den anden tidsafledede af vibrationsbevægelsens amplitude

1.10.   »accelerationens effektive værdi (aeff)«: kvadratroden af middeltallet af accelerationerne i anden potens

1.11.   »den vægtede vibrationsacceleration (aw)«: vægtet vibrationsacceleration bestemt ved hjælp af et vægtningsfilter i overensstemmelse med punkt 3.5.3.3.5.2

1.12.   »vibrationsoverførselsgrad«: forholdet mellem den vægtede vibrationsacceleration målt på førersædet og den ved sædets fastgørelsespunkt i henhold til punkt 3.5.3.3.2 målte acceleration

1.13.   »vibrationsklasse«: en klasse eller gruppe af traktorer, som har de samme vibrationskarakteristika

1.14.   »traktorer i klasse A«: traktorer, som kan klassificeres i en given vibrationsklasse på grund af ens konstruktionsudformning.

Følgende karakteristika gælder for disse traktorer:

antal aksler: to udstyret med hjul eller gummibælter på mindst én aksel

affjedring: bagaksel uaffjedret

Traktorer i klasse A opdeles i tre klasser:

1.15.   »traktorer i klasse B«: traktorer, der ikke kan klassificeres i nogen vibrationsklasse i klasse A

1.16.   »sæder af samme type«: sæder, der ikke udviser væsentlige indbyrdes forskelle. De eneste punkter, hvor der kan være forskelle, er følgende:

| — | dimensioner |
| --- | --- |

—

dimensioner

| — | ryglænets placering og hældning |
| --- | --- |

—

ryglænets placering og hældning

| — | siddefladens hældning |
| --- | --- |

—

siddefladens hældning

| — | længde- og højdeindstilling. |
| --- | --- |

—

længde- og højdeindstilling.

2.   Generelle krav

| 2.1. | Sædet skal være udformet, så det giver føreren en bekvem kørestilling ved styring og betjening, og således at det i så vidt omfang som muligt yder føreren sikkerhed og beskytter hans helbred. |
| --- | --- |

2.1.

Sædet skal være udformet, så det giver føreren en bekvem kørestilling ved styring og betjening, og således at det i så vidt omfang som muligt yder føreren sikkerhed og beskytter hans helbred.

| 2.2. | Sædet skal vandret og lodret være indstilleligt uden hjælp af værktøj. |
| --- | --- |

2.2.

Sædet skal vandret og lodret være indstilleligt uden hjælp af værktøj.

| 2.3. | Sædet skal udformes så vibrationer og stød begrænses. Med henblik herpå skal det være godt affjedret. Vibrationerne skal dæmpes, og der skal sikres en tilstrækkelig rygstøtte og sideværts støtte.
  Den sideværts støtte anses for tilstrækkelig, når sædet er udformet således, at den siddende ikke glider. |
| --- | --- |

2.3.

Sædet skal udformes så vibrationer og stød begrænses. Med henblik herpå skal det være godt affjedret. Vibrationerne skal dæmpes, og der skal sikres en tilstrækkelig rygstøtte og sideværts støtte.

Den sideværts støtte anses for tilstrækkelig, når sædet er udformet således, at den siddende ikke glider.

| 2.3.1. | Sædet skal kunne tilpasses personer af forskellig masse. Dersom en indstilling er nødvendig hertil, skal denne kunne foregå uden hjælp af værktøj. |
| --- | --- |

2.3.1.

Sædet skal kunne tilpasses personer af forskellig masse. Dersom en indstilling er nødvendig hertil, skal denne kunne foregå uden hjælp af værktøj.

| 2.4. | Sædeflade, ryglæn, sidestøtte og eventuelle aftagelige, sammenklappelige eller faste armlæn skal være polstrede, og betrækket skal være vaskbart. |
| --- | --- |

2.4.

Sædeflade, ryglæn, sidestøtte og eventuelle aftagelige, sammenklappelige eller faste armlæn skal være polstrede, og betrækket skal være vaskbart.

| 2.5. | Sædets referencepunkt (S) skal bestemmes som angivet i tillæg 8. |
| --- | --- |

2.5.

Sædets referencepunkt (S) skal bestemmes som angivet i tillæg 8.

| 2.6. | Hvor andet ikke er opgivet, skal mål og tolerancer opfylde følgende betingelser:






  2.6.1. | mål skal udtrykkes i hele tal; den målte værdi skal afrundes til nærmeste heltalsværdi; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Hvor andet ikke er opgivet, skal mål og tolerancer opfylde følgende betingelser:

2.6.1.

mål skal udtrykkes i hele tal; den målte værdi skal afrundes til nærmeste heltalsværdi;

| 2.6.2. | de anvendte måleinstrumenter skal gøre det muligt at afrunde måleværdien til den nærmeste hele størrelse; instrumenternes nøjagtighed skal være: ved længdemålinger:






  — | for længde: ± 0,5 % |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

de anvendte måleinstrumenter skal gøre det muligt at afrunde måleværdien til den nærmeste hele størrelse; instrumenternes nøjagtighed skal være: ved længdemålinger:

—

for længde: ± 0,5 %

| — | for vinkelmål: ± 1° |
| --- | --- |

—

for vinkelmål: ± 1°

| — | for bestemmelse af traktorens masse: ± 20 kg |
| --- | --- |

—

for bestemmelse af traktorens masse: ± 20 kg

| — | for måling af dæktryk: ± 0,1 bar |
| --- | --- |

—

for måling af dæktryk: ± 0,1 bar

| 2.6.3. | for alle data vedrørende dimensioner tillades en tolerance på ± 5 %. |
| --- | --- |

2.6.3.

for alle data vedrørende dimensioner tillades en tolerance på ± 5 %.

| 2.7. | Sædet skal underkastes følgende prøvninger i den orden, som er angivet nedenfor. Prøvningerne skal udføres på et og samme sæde:






  2.7.1. | bestemmelse af ophængningssystemets data og området for indstilling efter førerens masse; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Sædet skal underkastes følgende prøvninger i den orden, som er angivet nedenfor. Prøvningerne skal udføres på et og samme sæde:

2.7.1.

bestemmelse af ophængningssystemets data og området for indstilling efter førerens masse;

| 2.7.2. | bestemmelse af sidestabiliteten. |
| --- | --- |

2.7.2.

bestemmelse af sidestabiliteten.

| 2.7.3. | Bestemmelse de lodrette vibrationsegenskaber. |
| --- | --- |

2.7.3.

Bestemmelse de lodrette vibrationsegenskaber.

| 2.7.4. | Bestemmelse af dæmpningsegenskaberne i resonansområdet. |
| --- | --- |

2.7.4.

Bestemmelse af dæmpningsegenskaberne i resonansområdet.

| 2.8. | Hvis sædet er fremstillet, så det er drejeligt om en lodret akse, skal det prøves fremadrettet og fastlåset i en stilling, hvor dets midterplan er parallel med traktorens midterlængdeplan. |
| --- | --- |

2.8.

Hvis sædet er fremstillet, så det er drejeligt om en lodret akse, skal det prøves fremadrettet og fastlåset i en stilling, hvor dets midterplan er parallel med traktorens midterlængdeplan.

| 2.9. | Det sæde, som underkastes de ovennævnte prøvninger, skal, hvad angår fremstilling og udstyr, have samme data som seriefremstillede sæder. |
| --- | --- |

2.9.

Det sæde, som underkastes de ovennævnte prøvninger, skal, hvad angår fremstilling og udstyr, have samme data som seriefremstillede sæder.

| 2.10. | Før prøvningerne udføres, skal fabrikanten have gennemført en indkøring af sædet. |
| --- | --- |

2.10.

Før prøvningerne udføres, skal fabrikanten have gennemført en indkøring af sædet.

| 2.11. | En prøvningsrapport, som bekræfter, at sædet har bestået alle de specificerede prøvninger uden beskadigelser, og som indeholder detaljer om dets vibrationsdata, skal udfærdiges af prøvestationen. |
| --- | --- |

2.11.

En prøvningsrapport, som bekræfter, at sædet har bestået alle de specificerede prøvninger uden beskadigelser, og som indeholder detaljer om dets vibrationsdata, skal udfærdiges af prøvestationen.

| 2.12. | Sæder som prøves for traktorer i klasse I, kan kun anvendes til traktorer af denne klasse, medens sæder, som prøves for traktorer i klasse II, kan anvendes til traktorer i klasse I og II og sæder, som prøves for traktorer i klasse III, kan anvendes til traktorer i klasse II og III. |
| --- | --- |

2.12.

Sæder som prøves for traktorer i klasse I, kan kun anvendes til traktorer af denne klasse, medens sæder, som prøves for traktorer i klasse II, kan anvendes til traktorer i klasse I og II og sæder, som prøves for traktorer i klasse III, kan anvendes til traktorer i klasse II og III.

| 2.13. | Et køretøj udstyret med sadel og styrestang anses for at opfylde kravene i punkt 2.2 til 2.7, når sadlen giver brugeren mulighed for at tilpasse sin stilling på sædet, således at han effektivt kan betjene betjeningsanordningerne, og når køretøjet består vibrationsprøvningen på standardvejbane som defineret i punkt 3.5.3. |
| --- | --- |

2.13.

Et køretøj udstyret med sadel og styrestang anses for at opfylde kravene i punkt 2.2 til 2.7, når sadlen giver brugeren mulighed for at tilpasse sin stilling på sædet, således at han effektivt kan betjene betjeningsanordningerne, og når køretøjet består vibrationsprøvningen på standardvejbane som defineret i punkt 3.5.3.

| 2.14. | Som et alternativ til bestemmelserne i punkt 3.5, for køretøjer i klasse C med stålbælter, kan vibrationerne, der overføres til føreren, måles i henhold til specifikationerne i punkt 5.3.2 i ISO 6395:2008, hvor det ulastede køretøj skal bevæge sig hen over et lag fugtigt sand i en konstant hastighed på 5 km/h (+/– 0,5 km/h) og med motoren i nominel hastighed. Målingen foretages i henhold til specifikationerne i punkt 3.5.3.3. |
| --- | --- |

2.14.

Som et alternativ til bestemmelserne i punkt 3.5, for køretøjer i klasse C med stålbælter, kan vibrationerne, der overføres til føreren, måles i henhold til specifikationerne i punkt 5.3.2 i ISO 6395:2008, hvor det ulastede køretøj skal bevæge sig hen over et lag fugtigt sand i en konstant hastighed på 5 km/h (+/– 0,5 km/h) og med motoren i nominel hastighed. Målingen foretages i henhold til specifikationerne i punkt 3.5.3.3.

3.   Særlige krav

3.1.   Sædets dimensioner

3.1.1.   Sædeoverfladens dybde målt i en aftand på 150 mm parallelt med sædets midterplan i længderetningen skal være 400 ± 50 mm (se figur 1).

3.1.2.   Sædeoverfladens bredde målt i et plan vinkelret på sædets midterplan 150 mm foran sædets referencepunkt (S) og maksimalt 80 mm over dette punkt skal mindst være mindst 450 mm (se figur 2).

3.1.3.   Dybden og bredden af siddefladen for sæder til traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på mindre end eller lig med 1 150 mm kan, dersom det på grund af traktorens opbygning er umuligt at overholde bestemmelserne i punkterne 3.1.1 og 3.1.2. reduceres til mindst henholdsvis 300 mm og 400 mm.

3.2.   Ryglænets placering og hældning

3.2.1.   Den øvre kant af sædets ryglæn skal mindst være 260 mm over sædets referencepunkt (S) (se figur 1).

3.2.2.   Ryglænets hældning skal være 10° ± 5° (se figur 1).

3.3.   Siddefladens hældning

3.3.1.   Hældningen bagover (se vinkel α i figur 1) af den belastede pudes overflade skal være mellem 3° og 12° i forhold til vandret, målt med belastningsanordningen i overensstemmelse med tillæg 8.

3.4.   Indstilling af sædet (se figur 1).

3.4.1.   Sædets indstillingsmulighed i længderetningen skal være mindst:

| — | 150 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på over 1 150 mm |
| --- | --- |

—

150 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på over 1 150 mm

| — | 60 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på 1 150 mm eller derunder. |
| --- | --- |

—

60 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på 1 150 mm eller derunder.

3.4.2.   Sædets højdeindstillingsmulighed skal være mindst:

| — | 60 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på over 1 150 mm |
| --- | --- |

—

60 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på over 1 150 mm

| — | 30 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på 1 150 mm eller derunder. |
| --- | --- |

—

30 mm for traktorer med en mindste indstillelig sporvidde for baghjulene på 1 150 mm eller derunder.

3.4.3.   Som et alternativ til kravene i punkt 3.4.1 og 3.4.2 skal køretøjer, der ikke er udstyret med et indstilleligt sæde, være udstyret med en styresøjle og en/flere pedal(-er), der kan indstilles i længdegående og tværgående retning over de minimumsafstande, som er fastsat i punkt 3.4.1 til 3.4.2.

Figur 1

Særlige krav til førerens sæde

Image

3.5.   Sædeprøvning

3.5.1.   Bestemmelse af ophængningssystemets egenskaber og området for indstilling efter førerens masse.

3.5.1.1.   Ophængningssystemets data bestemmes ved en statisk prøvning. Området for indstilling efter førerens masse bestemmes ud fra ophængningssystemets data. Disse beregninger skal ikke foretages ved sæder, ved hvilke indstilling efter massen ikke kan ske manuelt.

3.5.1.2.   Sædet monteres på en prøvestand eller en traktor og belastes enten direkte eller ved hjælp af en særlig mekanisme, denne belastning må ikke afvige mere end 5 N fra den nominelle belastning. Målenøjagtigheden for ophængningssystemets vandring må ikke være mere end ± 1 mm. Belastningen skal tilføres efter proceduren i tillæg 8.

3.5.1.3.   En fuldstændig karakteristisk kurve for ophængningssystemets vandring optegnes fra nulbelastning til den maksimale belastning og tilbage igen. De belastningsintervaller, hvor ophængningssystemets vandring skal måles, må ikke overskride 100 N. Mindst otte målepunkter skal bestemmes ved tilnærmelsesvis samme intervaller i ophængningssystemets vandring. Som maksimalbelastningspunkt anvendes enten det punkt, hvor der ikke kan måles nogen yderligere vandring af ophængningssystemet, eller en belastning på 1 500 N. Efter hver anbringelse eller fjernelse af belastningen måles ophængningssystemets vandring 200 mm foran sædets referencepunkt (S) i sædets midterlængdeplan. Efter anbringelse eller fjernelse af belastningen skal man vente, til sædet er i ro.

3.5.1.4.   For sæder med skala for masseindstilling indstilles karakteristikkurverne for ophængningssystemets vandring til en masse for en fører på 50 kg og 120 kg. For sæder uden skala for masseindstilling og med indstillingsstop måles der med laveste og højeste masseindstilling. For sæder uden skala for masseindstilling og uden indstillingsstop skal indstillingen vælges således at: for den nedre grænse for masseindstillingen:

| 3.5.1.4.1. | for den nedre grænse for masseindstillingen: sædet vender tilbage til det øvre punkt af ophængningssystemets vandring, når belastningen fjernes, og |
| --- | --- |

3.5.1.4.1.

for den nedre grænse for masseindstillingen: sædet vender tilbage til det øvre punkt af ophængningssystemets vandring, når belastningen fjernes, og

| 3.5.1.4.2. | for den øvre grænse for masseindstillingen: belastningen på 1 500 N får netop sædet til at synke til den nedre grænse for ophængningssystemets vandring. |
| --- | --- |

3.5.1.4.2.

for den øvre grænse for masseindstillingen: belastningen på 1 500 N får netop sædet til at synke til den nedre grænse for ophængningssystemets vandring.

3.5.1.5.   Ophængningssystemets midterstilling er den, som indtages af sædet, når ophængningssystemet har gennemløbet halvdelen af 1 hele sin vandring.

3.5.1.6.   Da ophængningssystemets karakteristikkurver normalt er hysteresekurver, skal der ved bestemmelse af belastningen optegnes en midterlinje gennem hysteresekurven (se definition i punkt 1.6 og afsnit A og B i tillæg 1).

3.5.1.7.   Til bestemmelse af området for indstilling efter førerens masse multipliceres de i henhold til punkt 3.5.1.6 beregnede lodrette kræfter for punkterne A og B (se tillæg 1) med faktoren 0,13 kg/N.

3.5.2.   Bestemmelse af sidestabiliteten

3.5.2.1.   Sædet skal indstilles til den øverste grænse for masseindstillingen og være således monteret på prøvestanden eller traktoren, at sædets bund hviler på et fast plan (prøvestanden), hvis dimensioner ikke må være mindre end sædets bund.

3.5.2.2.   En prøvningsbelastning på 1 000 N påføres på sædets overflade eller polstring. Belastningspunktet skal ligge 200 mm foran sædets referencepunkt (S) og alternativt på de to sider 150 mm fra sædets symmetriplan.

3.5.2.3.   Under belastningen måles og registreres sædets siddeflades hældningsvinkel til siden. Målingen foretages for sædet i sine yderste vandrette og lodrette stillinger. Der tages ikke hensyn til en permanent deformation i nærheden af belastningens påtrykte punkt.

3.5.3.   Prøvning af den lodrette vibrationsbevægelse

Sædets vibrationsbevægelse bestemmes ved hjælp af prøvninger på prøvestand og/eller på standardvejbane, alt efter om sædet skal anvendes på en bestemt eller bestemte klasse(r) af traktorer i klasse A eller på en traktor i klasse B.

3.5.3.1.   Prøvning på prøvestand

3.5.3.1.1.   Prøvestanden skal simulere de lodrette vibrationer i sædets fastgørelsespunkt på traktoren. Vibrationen frembringes ved hjælp af et elektrohydraulisk system. Som indgangsstørrelser anvendes enten de værdier, som er angivet i tillæg 3, 4a og 4b for den pågældende traktorklasse eller de dobbelt integrerede accelerationssignaler, som måles i sædets fastgørelsespunkt på en traktor i klasse B ved kørsel med hastigheden 12 ± 0,5 km/h på standardvejbane som defineret i punkt 3.5.3.2.1. Til prøvning af adfærd over for vibrationerne anvendes et dobbelt uafbrudt vibrationstog af indgangsstørrelserne.

Overgangen mellem slutningen på den indgangsværdirække, der er optaget på vejbanen ved første gennemkørsel, og begyndelsen af anden række må ske uden ryk og stød. Målingerne må ikke foretages ved den første frembringelse af indgangsstørrelserne eller accelerationssignalet. I stedet for de i tillæg 3, 4a og 4b angivne 700 værdier kan der anvendes flere værdier, hvis disse f.eks. tilvejebringes ved hjælp af en kubisk Spline-funktion ud fra de oprindelige 700 værdier.

3.5.3.1.2.   Foruden en fastgørelsesanordning til sædet skal der på platformen være et rat og fodhvilere. Udformningen skal opfylde bestemmelserne i tillæg 5.

3.5.3.1.3.   Prøvestanden skal have god bøjnings- og torsionsstivhed, og lejer og føringer må kun have den teknisk nødvendige frigang. Bæres platformen af en svingningsarm, skal dimensionen R være mindst 2 000 mm (se tillæg 5). Overføringskarakteristikken ved frekvenser mellem 0,5 Hz og 5,0 Hz skal være 1,00 ± 0,05 målt ved intervaller på højst 0,5 Hz. Fasedrejningen må højst variere 20° inden for samme frekvensområde.

3.5.3.2.   Prøve på standardvejbane

3.5.3.2.1.   Vejbanen består af 2 parallelle baner, hvis afstand afpasses efter traktorens sporvidde. Begge baner skal være fremstillet af et ikke-fjedrende materiale som træ eller beton og udført enten som blokke i en grundstruktur eller med kontinuerlig glat overflade. Længdeprofilen af hver bane defineres af elevationsordinaterne i forhold til et basisniveau; disse ordinater er givet i tabellerne i tillæg 2. Vejbanens profil bestemmes af punkter lagt i intervaller på 16 cm langs hver bane.

Vejbanen skal ligge fast på jorden, og banernes afstand må i hele vejbanens længde kun udvise yderst små afvigelser. Traktorens hjul skal understøttes fuldt ud til enhver tid. Når banerne er dannet af blokke, skal disse være 6-8 cm tykke. Der skal være en afstand på 16 cm mellem blokkenes midte. Vejbanen skal være 100 m lang.

Målingerne skal påbegyndes, når traktorens bagaksel er vinkelret til punkt D = 0 på vejbanen, og afsluttes, når forakslen er vinkelret til punkt D = 100 på prøvningsvejbanen (se tabel i tillæg 2).

3.5.3.2.2.   Målingerne foretages ved en hastighed på 12 km/h ±0,5 km/h.

Der må ikke anvendes bremser for at opretholde denne hastighed. Vibrationerne skal måles på sædet samt på det sted, hvor sædet er befæstet på traktoren, ved en let og en tung fører.

Den foreskrevne hastighed på 12 km/h skal nås efter gennemkørsel af en startbane. Denne bane skal være plan og skal tilsluttes standardvejbanen uden niveauforskel.

3.5.3.2.3.   Sædet skal indstilles efter førerens masse i overensstemmelse med fabrikantens instruktioner.

3.5.3.2.4.   Traktoren skal være forsynet med førerværn, medmindre det drejer sig om en type, hvortil et sådant ikke kræves. Traktoren må ikke være forsynet med ekstra udstyr. Yderligere må der ikke være ballast på hjul eller chassis ej heller væske i dækkene.

3.5.3.2.5.   De til forsøget anvendte dæk skal have de dimensioner og en plyrating, som er fastsat for traktoren af fabrikanten. Dækmønstrets dybde må ikke være under 65 % af et nyt dækmønsters.

3.5.3.2.6.   Dæksiderne må ikke være beskadiget. Dæktrykket skal være det aritmetriske gennemsnit af de referencetryk, som anbefales af dækfabrikanten. Sporvidden skal svare til den, der bruges ved normalt arbejde for den traktormodel, på hvilken sædet er monteret.

3.5.3.2.7.   Målingerne på sædets fastgørelsespunkt og for selve sædet skal foretages under samme gennemkørsel.

Til måling af vibrationerne skal anvendes et accelerometer, en signalforstærker og en magnetbåndoptager eller et vibrationsmåleapparat med direkte aflæsning. Specifikationerne for disse apparater angives i punkt 3.5.3.3.2 til 3.5.3.3.6.

3.5.3.3.   Forskrifter for prøvningerne på vejbane og på prøvestand

3.5.3.3.1.   Førerens masse.

Prøvningerne skal udføres med to førere; den ene med en samlet masse på 59 kg (± 1 kg), hvoraf maksimalt 5 kg må bæres i et bælte omkring taljen; den anden med en samlet masse på 98 kg (± 5 kg), hvoraf maksimalt 8 kg i et vægtbælte.

3.5.3.3.2.   Accelerometerets placering.

Til måling af de vibrationer, som overføres til føreren, anbringes et accelerometer på en plan plade med en diameter på 250 mm ± 50 mm, hvis centrale del over en diameter på 75 mm skal være stiv og omfatte en stiv beskyttelse af accelerometeret. Denne plade skal placeres midt på sædets siddeflade under føreren og have en ru overflade.

Til måling af vibrationerne på sædets befæstelse anbringes et accelerometer i nærheden af fastgørelsen i et punkt, som ikke må være mere end 100 mm fra traktorens midterlængdeplan, og som ikke må være beliggende uden for sædets siddeflades lodrette projektion på traktoren.

3.5.3.3.3.   Måling af vibrationsaccelerationen.

Accelerometeret og det tilsluttede forstærker- og transmissionsudstyr skal reagere over for vibrationer med en effektiv værdi på 0,05 m/s2 og være i stand til at måle vibrationer med en effektiv værdi på 5 m/s2 med en amplitudefaktor (forholdet mellem spidsværdi og effektiv værdi) lig med 3 uden forvrængning og med en maksimal fejl på ± 2,5 % i frekvensbåndet 1-80 Hz.

3.5.3.3.4.   Magnetbåndoptager.

Anvendes der en magnetbåndoptager, må denne have en maksimal gengivelsesfejl på ± 3,5 % i frekvensbåndet fra 1-80 Hz, indbefattet ændringer i båndhastigheden ved afspilning til analyseformål.

3.5.3.3.5.   Vibrationsmåler

| 3.5.3.3.5.1. | Der ses bort fra vibrationer på mere end 10 Hz. Det er derfor tilladt før måleren at tilslutte et lavpasfilter med en grænsefrekvens på ca. 10 Hz og en dæmpning på 12 dB pr. oktav. |
| --- | --- |

3.5.3.3.5.1.

Der ses bort fra vibrationer på mere end 10 Hz. Det er derfor tilladt før måleren at tilslutte et lavpasfilter med en grænsefrekvens på ca. 10 Hz og en dæmpning på 12 dB pr. oktav.

| 3.5.3.3.5.2. | Måleren skal være forsynet med et elektronisk vægtningsfilter mellem målehovedet og integratoren. Dette filter skal have en karakteristik, som angivet i kurven i tillæg 6 med en største fejl på ± 0,5 dB i frekvensbåndet 2-4 Hz og ± 2 dB for de andre frekvenser. |
| --- | --- |

3.5.3.3.5.2.

Måleren skal være forsynet med et elektronisk vægtningsfilter mellem målehovedet og integratoren. Dette filter skal have en karakteristik, som angivet i kurven i tillæg 6 med en største fejl på ± 0,5 dB i frekvensbåndet 2-4 Hz og ± 2 dB for de andre frekvenser.

| 3.5.3.3.5.3. | Det elektroniske måleapparat skal enten kunne angive:






  — | integralet (I) af den vægtede vibrationsacceleration i anden potens (aw) over prøvetiden |
| --- | --- | --- |

3.5.3.3.5.3.

Det elektroniske måleapparat skal enten kunne angive:

—

integralet (I) af den vægtede vibrationsacceleration i anden potens (aw) over prøvetiden Formula

| — | eller kvadratroden af dette integral, |
| --- | --- |

—

eller kvadratroden af dette integral,

| — | eller direkte den effektive værdi af den vægtede vibrationsacceleration |
| --- | --- |

—

eller direkte den effektive værdi af den vægtede vibrationsacceleration Formula

Målefejlen i den samlede målekæde må ikke overstige ± 5 % af måleværdien.

3.5.3.3.6.   Kalibrering

Alle apparater skal med jævne mellemrum kalibreres.

3.5.3.3.7.   Analyse af vibrationsprøvningerne.

| 3.5.3.3.7.1. | Under hver prøvning skal den vægtede acceleration af vibrationen bestemmes over hele prøvningstiden ved hjælp af en vibrationsmåler, der opfylder forskrifterne i punkt 3.5.3.3.5. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.1.

Under hver prøvning skal den vægtede acceleration af vibrationen bestemmes over hele prøvningstiden ved hjælp af en vibrationsmåler, der opfylder forskrifterne i punkt 3.5.3.3.5.

| 3.5.3.3.7.2. | Prøvningsrapporten skal angive den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede sædevibrationsacceleration (awS) både for den tunge fører og for den lette fører. Prøvningsrapporten skal også angive forholdet mellem den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede sædevibrationsacceleration (awS) og den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede vibrationsacceleration ved sædefastgørelsen (awB). Dette forhold skal angives med to decimaler. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.2.

Prøvningsrapporten skal angive den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede sædevibrationsacceleration (awS) både for den tunge fører og for den lette fører. Prøvningsrapporten skal også angive forholdet mellem den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede sædevibrationsacceleration (awS) og den aritmetiske middelværdi af effektivværdierne af den vægtede vibrationsacceleration ved sædefastgørelsen (awB). Dette forhold skal angives med to decimaler.

| 3.5.3.3.7.3. | Omgivelsestemperaturen under prøvningerne skal måles og angives i rapporten. |
| --- | --- |

3.5.3.3.7.3.

Omgivelsestemperaturen under prøvningerne skal måles og angives i rapporten.

3.5.4.   Vibrationsprøvning for sæder ud fra deres anvendelse

3.5.4.1.   Et sæde, som skal anvendes på en klasse (klasser) af traktorer i klasse A, skal prøves på en vibrationsprøvestand ved anvendelse af et passende sæt indgangssignaler.

3.5.4.2.   Et sæde til en given traktortype i klasse B prøves på standardvejbane ved hjælp af en traktor af samme type. En simulationsprøvning kan dog ligeledes gennemføres ved anvendelse af de indgangssignaler, som svarer til den accelerationskurve, som blev opstillet ved prøvningen på standardvejbane for den traktortype, til hvilken sædet er beregnet.

3.5.4.3.   Et sæde, som kun er beregnet til anvendelse på en bestemt traktortype i klasse A, kan ligeledes prøves i overensstemmelse med kravene i punkt 3.5.4.2. I dette tilfælde kan komponenttypegodkendelse kun ydes for den traktortype, til hvilken det prøvede sæde er beregnet.

3.5.5.   Metode til bestemmelse af den vægtede vibrationsacceleration for sæder på traktorer i klasse A

3.5.5.1.   Prøvning på vibrationsprøvestand gennemføres i henhold til punkt 3.5.3.1. Den faktiske værdi af awB på sædets fastgørelse under målingen skal beregnes. For afvigelser i forhold til referenceværdien på:

| a*wB = | 2,05 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse I, |
| --- | --- |
| a*wB = | 1,50 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse II, |
| a*wB = | 1,3 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse III |

a*wB =

2,05 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse I,

a*wB =

1,50 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse II,

a*wB =

1,3 m/s2 for klasse A-traktorer i klasse III

skal accelerationen awS målt på førersædet korrigeres i henhold til følgende formel: Formula

3.5.5.2.   For hver af de i punkt 3.5.3.3.1 angivne to førere skal vibrationens vægtede acceleration måles på sædet over en periode på 28 sekunder for klasse I og III, og 31 sekunder for klasse II. Målingerne skal påbegyndes med signalværdien sat til t = 0 s og skal afsluttes med signalværdien sat til t = 28 s eller 31 s (se tabel i tillæg 3, 4a og 4b). Der skal mindst foretages to prøvekørsler. De målte værdier må ikke afvige mere end ± 5 % fra det aritmetiske gennemsnit. Hver fulde sekvens af målepunkter skal reproduceres over en periode på 28 s eller 31 s ± 0,5 s.

3.5.6.   Metode til bestemmelse af den vægtede vibrationsacceleration for sæder på traktorer i klasse B

3.5.6.1.   I overensstemmelse med punkt 3.5.4.2 gælder sædets vibrationsprøvning ikke for en klasse traktorer, men kun for den traktortype, hvortil sædet er bestemt.

3.5.6.2.   Prøvningen på standardvejbane skal gennemføres i overensstemmelse med punkterne 3.5.3.2 og 3.5.3.3. Den på førersædet målte vibrationsacceleration (awS) skal ikke korrigeres. Der skal mindst foretages to prøvekørsler på standardvejbane. De målte værdier må ikke afvige mere end ± 10 % fra det aritmetiske gennemsnit.

3.5.6.3.   Den eventuelle prøvning på prøvestand skal gennemføres i forbindelse med en prøvning på standardvejbane i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.5.3.1 og 3.5.3.3.

3.5.6.4.   Prøvestanden skal indstilles således, at den på sædets fastgørelse målte effektivværdi af den vægtede vibrationsacceleration (awB) afviger mindre end ± 5 % for den på standardvejbanen i sædets fastgørelse målte effektivværdi af den vægtede vibrationsacceleration (a*wF).

Dersom der konstateres afvigelser fra den på standardvejbanen i sædets fastgørelse målte værdi (awF*), skal den vægtede vibrationsacceleration målt på førersædet på prøvestand korrigeres som følger: Formula

Hver prøvning på prøvestand skal gennemføres to gange. De målte værdier må ikke afvige mere end ± 5 % fra det aritmetiske gennemsnit.

3.5.7.   Prøvning til bestemmelse af dæmpningsegenskaberne i resonansområdet.

3.5.7.1.   Denne prøvning udføres på prøvestand som foreskrevet i punkt 3.5.3.1. Der skal imidlertid tages hensyn til følgende:

3.5.7.2.   I stedet for signalværdierne i henhold til punkt 2.5.3.1.1, andet afsnit, (se tillæg 3, 4a og 4b) frembringes sinusvibrationer med ± 15 mm amplitude med en frekvens på 0,5 til 2 Hz. Frekvensområdet skal gennemkøres med konstant frekvensændring i mindst 60 s eller i trin på højst 0,05 Hz med stigende frekvens og på tilsvarende måde ved aftagende frekvens. Under disse målinger er det tilladt at filtrere de signaler, der udgår fra accelerometrene, gennem et båndpasfilter med nedre og øvre grænsefrekvens på henholdsvis 0,5 og 2,0 Hz.

3.5.7.3.   Sædet belastes ved første forsøg med en masse på 40 kg og ved andet forsøg med en masse på 80 kg; massen påføres på indretningen i figur 1, tillæg 8, med samme kraftangrebslinje som ved bestemmelse af sædets referencepunkt (S).

3.5.7.4.   Forholdet mellem effektivværdien af vibrationsaccelerationerne på sædets siddeflade (awS ) og ved sædets fastgørelse (awB): Formula

bestemmes i frekvensområdet 0,5 til 2,0 Hz i trin på højst 0,05 Hz.

3.5.7.5.   Det målte forhold skal angives i rapporten med to decimaler.

Tillæg 1

Bestemmelse af ophængningssystemets egenskaber og belastningsindstillingsområdet (punkt 3.5.1)

Image

Tillæg 2

Prøvning på standardvejbane

Tabel over højdetal for standardvejbanens to baner i forhold til et basisplan (punkt 3.5.3.2.1), som definerer overfladen for hver vejbane

| D | = | længdeafstanden fra standardvejbanens begyndelse (m) |
| --- | --- | --- |
| L | = | højdetal for venstre bane (mm) |
| R | = | højdetal for højre bane (mm) |

D

=

længdeafstanden fra standardvejbanens begyndelse (m)

L

=

højdetal for venstre bane (mm)

R

=

højdetal for højre bane (mm)

| D | L | R |
| --- | --- | --- |
| 0 | 115 | 140 |
| 0·16 | 110 | 125 |
| 0·32 | 110 | 140 |
| 0·48 | 115 | 135 |
| 0·64 | 120 | 135 |
| 0·80 | 120 | 125 |
| 0·96 | 125 | 135 |
| 1·12 | 120 | 125 |
| 1·28 | 120 | 115 |
| 1·44 | 115 | 110 |
| 1·60 | 110 | 100 |
| 1·76 | 110 | 110 |
| 1·92 | 110 | 110 |
| 2·08 | 115 | 115 |
| 2·24 | 110 | 110 |
| 2·40 | 100 | 110 |
| 2·56 | 100 | 100 |
| 2·72 | 95 | 110 |
| 2·88 | 95 | 95 |
| 3·04 | 90 | 95 |
| 3·20 | 90 | 100 |
| 3·36 | 85 | 100 |
| 3·52 | 90 | 100 |
| 3·68 | 90 | 115 |
| 3·84 | 95 | 110 |
| 4·00 | 90 | 110 |
| 4·16 | 90 | 95 |
| 4·32 | 95 | 100 |
| 4·48 | 100 | 100 |
| 4·64 | 100 | 90 |
| 4·90 | 90 | 90 |
| 4·96 | 90 | 90 |
| 5·12 | 95 | 90 |
| 5·28 | 95 | 70 |
| 5·44 | 95 | 65 |
| 5·60 | 90 | 50 |
| 5·76 | 95 | 50 |
| 5·92 | 85 | 50 |
| 6·08 | 85 | 55 |
| 6·24 | 75 | 55 |
| 6·40 | 75 | 55 |
| 6·56 | 70 | 65 |
| 6·72 | 75 | 75 |
| 6·88 | 65 | 75 |
| 7·04 | 65 | 85 |
| 7·20 | 65 | 90 |
| 7·36 | 75 | 95 |
| 7·52 | 75 | 100 |
| 7·68 | 95 | 95 |
| 7·84 | 115 | 110 |
| 8·00 | 115 | 100 |
| 8·16 | 125 | 110 |
| 8·32 | 110 | 100 |
| 8·48 | 110 | 100 |
| 8·64 | 110 | 95 |
| 8·80 | 110 | 95 |
| 8·96 | 110 | 95 |
| 9·12 | 110 | 100 |
| 9·28 | 125 | 90 |
| 9·44 | 120 | 100 |
| 9·60 | 135 | 95 |
| 9·76 | 120 | 95 |
| 9·92 | 120 | 95 |
| 10·08 | 120 | 95 |
| 10·24 | 115 | 85 |
| 10·40 | 115 | 90 |
| 10·56 | 115 | 85 |
| 10·72 | 115 | 90 |
| 10·88 | 120 | 90 |
| 11·04 | 110 | 75 |
| 11·20 | 110 | 75 |
| 11·36 | 100 | 85 |
| 11·52 | 110 | 85 |
| 11·68 | 95 | 90 |
| 11·84 | 95 | 90 |
| 12·00 | 95 | 85 |
| 12·16 | 100 | 95 |
| 12·32 | 100 | 90 |
| 12·48 | 95 | 85 |
| 12·64 | 95 | 85 |
| 12·80 | 95 | 90 |
| 12·96 | 85 | 90 |
| 13·12 | 85 | 85 |
| 13·28 | 75 | 90 |
| 13·44 | 75 | 95 |
| 13·60 | 75 | 90 |
| 13·76 | 70 | 75 |
| 13·92 | 70 | 90 |
| 14·08 | 70 | 100 |
| 14·24 | 70 | 110 |
| 14·40 | 65 | 95 |
| 14·56 | 65 | 100 |
| 14·72 | 65 | 90 |
| 14·88 | 65 | 90 |
| 15·04 | 65 | 85 |
| 15·20 | 55 | 85 |
| 15·36 | 65 | 85 |
| 15·52 | 65 | 85 |
| 15·68 | 55 | 75 |
| 15·84 | 55 | 85 |
| 16·00 | 65 | 75 |
| 16·16 | 55 | 85 |
| 16·32 | 50 | 75 |
| 16·48 | 55 | 75 |
| 16·64 | 65 | 75 |
| 16·80 | 65 | 75 |
| 16·96 | 65 | 85 |
| 17·12 | 65 | 70 |
| 17·28 | 65 | 65 |
| 17·44 | 65 | 75 |
| 17·60 | 65 | 75 |
| 17·76 | 50 | 75 |
| 17·92 | 55 | 85 |
| 18·08 | 55 | 85 |
| 18·24 | 65 | 85 |
| 18·40 | 70 | 75 |
| 18·56 | 75 | 75 |
| 18·72 | 95 | 75 |
| 18·88 | 90 | 75 |
| 19·04 | 90 | 70 |
| 19·20 | 95 | 70 |
| 19·36 | 85 | 70 |
| 19·52 | 85 | 75 |
| 19·68 | 75 | 85 |
| 19·84 | 85 | 85 |
| 20·00 | 75 | 90 |
| 20·16 | 85 | 85 |
| 20·32 | 75 | 70 |
| 20·48 | 70 | 75 |
| 20·64 | 65 | 75 |
| 20·80 | 70 | 75 |
| 20·96 | 65 | 75 |
| 21·12 | 70 | 75 |
| 21·28 | 70 | 85 |
| 21·44 | 70 | 85 |
| 21·60 | 70 | 90 |
| 21·76 | 75 | 95 |
| 21·92 | 75 | 95 |
| 22·08 | 75 | 90 |
| 22·24 | 85 | 90 |
| 22·40 | 85 | 95 |
| 22·58 | 90 | 85 |
| 22·72 | 90 | 85 |
| 22·88 | 95 | 85 |
| 23·04 | 95 | 85 |
| 23·20 | 100 | 85 |
| 23·36 | 100 | 75 |
| 23·52 | 110 | 85 |
| 23·68 | 110 | 85 |
| 23·84 | 110 | 85 |
| 24·00 | 100 | 75 |
| 24·16 | 100 | 75 |
| 24·32 | 95 | 70 |
| 24·48 | 100 | 70 |
| 24·64 | 100 | 70 |
| 24·80 | 115 | 75 |
| 24·96 | 110 | 75 |
| 25·12 | 110 | 85 |
| 25·28 | 100 | 75 |
| 25·44 | 110 | 95 |
| 25·60 | 100 | 95 |
| 25·76 | 115 | 100 |
| 25·92 | 115 | 100 |
| 26·08 | 110 | 95 |
| 26·24 | 115 | 95 |
| 26·40 | 110 | 95 |
| 26·56 | 100 | 95 |
| 26·72 | 100 | 95 |
| 26·88 | 100 | 100 |
| 27·04 | 100 | 95 |
| 27·20 | 100 | 95 |
| 27·36 | 110 | 90 |
| 27·52 | 115 | 90 |
| 27·68 | 115 | 85 |
| 27·84 | 110 | 90 |
| 28·00 | 110 | 85 |
| 28·16 | 110 | 85 |
| 28·32 | 100 | 85 |
| 28·48 | 100 | 90 |
| 28·64 | 90 | 85 |
| 28·80 | 90 | 75 |
| 28·96 | 75 | 90 |
| 29·12 | 75 | 75 |
| 29·28 | 75 | 75 |
| 29·44 | 70 | 75 |
| 29·60 | 75 | 75 |
| 29·76 | 75 | 85 |
| 29·92 | 85 | 75 |
| 30·08 | 75 | 75 |
| 30·24 | 85 | 75 |
| 30·40 | 75 | 75 |
| 30·56 | 70 | 75 |
| 30·72 | 75 | 75 |
| 30·88 | 85 | 75 |
| 31·04 | 90 | 75 |
| 31·20 | 90 | 85 |
| 31·36 | 100 | 75 |
| 31·52 | 100 | 75 |
| 31·68 | 120 | 85 |
| 31·84 | 115 | 75 |
| 32·00 | 120 | 85 |
| 32·16 | 120 | 85 |
| 32·32 | 135 | 90 |
| 32·48 | 145 | 95 |
| 32·64 | 160 | 95 |
| 32·80 | 165 | 90 |
| 32·96 | 155 | 90 |
| 33·12 | 145 | 90 |
| 33·28 | 140 | 95 |
| 33·44 | 140 | 85 |
| 33·60 | 140 | 85 |
| 33·76 | 125 | 75 |
| 33·92 | 125 | 75 |
| 34·08 | 115 | 85 |
| 34·24 | 120 | 75 |
| 34·40 | 125 | 75 |
| 34·56 | 115 | 85 |
| 34·72 | 115 | 75 |
| 34·88 | 115 | 90 |
| 35·04 | 115 | 100 |
| 35·20 | 120 | 100 |
| 35·36 | 120 | 100 |
| 35·52 | 135 | 95 |
| 35·68 | 135 | 95 |
| 35·84 | 135 | 95 |
| 36·00 | 135 | 90 |
| 36·16 | 120 | 75 |
| 36·32 | 115 | 75 |
| 36·48 | 110 | 70 |
| 36·64 | 100 | 65 |
| 36·80 | 110 | 55 |
| 36·96 | 115 | 55 |
| 37·12 | 100 | 50 |
| 37·28 | 115 | 50 |
| 37·44 | 110 | 50 |
| 37·60 | 100 | 65 |
| 37·76 | 90 | 55 |
| 37·92 | 95 | 55 |
| 38·08 | 90 | 35 |
| 38·24 | 90 | 35 |
| 38·40 | 110 | 35 |
| 38·56 | 100 | 35 |
| 38·72 | 115 | 35 |
| 38·88 | 100 | 35 |
| 39·04 | 100 | 35 |
| 39·20 | 110 | 30 |
| 39·36 | 110 | 45 |
| 39·52 | 110 | 50 |
| 39·68 | 100 | 55 |
| 39·84 | 110 | 50 |
| 40·00 | 90 | 55 |
| 40·16 | 85 | 55 |
| 40·32 | 90 | 65 |
| 40·48 | 90 | 65 |
| 40·64 | 90 | 70 |
| 40·80 | 95 | 75 |
| 40·96 | 95 | 75 |
| 41·12 | 95 | 75 |
| 41·28 | 90 | 90 |
| 41·44 | 90 | 95 |
| 41·60 | 85 | 95 |
| 41·76 | 85 | 100 |
| 41·92 | 90 | 100 |
| 42·08 | 90 | 95 |
| 42·24 | 85 | 100 |
| 42·40 | 85 | 110 |
| 42·56 | 95 | 110 |
| 42·72 | 95 | 115 |
| 42·88 | 95 | 115 |
| 43·04 | 100 | 100 |
| 43·20 | 100 | 95 |
| 43·36 | 100 | 95 |
| 43·52 | 100 | 90 |
| 43·68 | 110 | 95 |
| 43·84 | 100 | 100 |
| 44·00 | 110 | 90 |
| 44·16 | 100 | 85 |
| 44·32 | 110 | 90 |
| 44·48 | 110 | 85 |
| 44·64 | 100 | 85 |
| 44·80 | 100 | 90 |
| 44·96 | 95 | 90 |
| 45·12 | 90 | 95 |
| 45·28 | 90 | 100 |
| 45·44 | 95 | 100 |
| 45·60 | 90 | 90 |
| 45·76 | 85 | 90 |
| 45·92 | 75 | 90 |
| 46·08 | 85 | 90 |
| 46·24 | 75 | 90 |
| 46·40 | 75 | 90 |
| 46·54 | 75 | 90 |
| 46·72 | 85 | 90 |
| 46·88 | 85 | 85 |
| 47·04 | 90 | 85 |
| 47·20 | 75 | 85 |
| 47·36 | 65 | 75 |
| 47·52 | 70 | 70 |
| 47·68 | 70 | 75 |
| 47·84 | 70 | 75 |
| 48·00 | 75 | 85 |
| 48·16 | 90 | 95 |
| 48·32 | 95 | 95 |
| 48·48 | 100 | 120 |
| 48·64 | 110 | 100 |
| 48·30 | 115 | 100 |
| 48·96 | 115 | 115 |
| 49·12 | 120 | 115 |
| 49·28 | 120 | 110 |
| 49·44 | 115 | 95 |
| 49·60 | 115 | 90 |
| 49·76 | 115 | 90 |
| 49·92 | 110 | 95 |
| 50·08 | 110 | 100 |
| 50·24 | 100 | 110 |
| 50·40 | 100 | 120 |
| 50·56 | 95 | 120 |
| 50·72 | 95 | 115 |
| 50·88 | 95 | 120 |
| 51·04 | 95 | 120 |
| 51·20 | 90 | 135 |
| 51·36 | 95 | 125 |
| 51·52 | 95 | 120 |
| 51·68 | 100 | 120 |
| 51·84 | 100 | 120 |
| 52·00 | 100 | 120 |
| 52·16 | 100 | 125 |
| 52·32 | 110 | 125 |
| 52·48 | 110 | 125 |
| 52·64 | 100 | 125 |
| 52·80 | 100 | 120 |
| 52·96 | 100 | 120 |
| 53·12 | 110 | 115 |
| 53·28 | 100 | 110 |
| 53·44 | 110 | 110 |
| 53·60 | 95 | 110 |
| 53·76 | 95 | 110 |
| 53·92 | 100 | 110 |
| 54·08 | 95 | 100 |
| 54·24 | 100 | 100 |
| 54·40 | 100 | 100 |
| 54·56 | 100 | 100 |
| 54·72 | 95 | 100 |
| 54·88 | 100 | 100 |
| 55·04 | 100 | 115 |
| 55·20 | 110 | 115 |
| 55·36 | 100 | 110 |
| 55·52 | 110 | 100 |
| 55·68 | 100 | 110 |
| 55·84 | 100 | 110 |
| 56·00 | 100 | 110 |
| 56·16 | 95 | 115 |
| 56·32 | 90 | 110 |
| 56·48 | 95 | 110 |
| 56·64 | 95 | 110 |
| 56·80 | 90 | 100 |
| 56·96 | 100 | 100 |
| 57·12 | 100 | 95 |
| 57·28 | 95 | 100 |
| 57·44 | 100 | 100 |
| 57·60 | 95 | 115 |
| 57·76 | 85 | 110 |
| 57·92 | 90 | 115 |
| 58·08 | 90 | 110 |
| 58·24 | 90 | 100 |
| 58·40 | 85 | 95 |
| 58·56 | 90 | 95 |
| 58·72 | 85 | 90 |
| 58·88 | 90 | 90 |
| 59·04 | 90 | 95 |
| 59·20 | 90 | 115 |
| 59·36 | 90 | 115 |
| 59·52 | 90 | 115 |
| 59·68 | 85 | 110 |
| 59·84 | 75 | 110 |
| 60·00 | 90 | 115 |
| 60·16 | 90 | 120 |
| 60·32 | 90 | 120 |
| 60·48 | 90 | 120 |
| 60·64 | 95 | 120 |
| 60·80 | 95 | 120 |
| 60·96 | 90 | 120 |
| 61·12 | 90 | 115 |
| 61·28 | 95 | 110 |
| 61·44 | 95 | 110 |
| 61·60 | 100 | 100 |
| 61·76 | 110 | 100 |
| 61·92 | 100 | 100 |
| 62·08 | 100 | 100 |
| 62·24 | 95 | 100 |
| 62·40 | 95 | 100 |
| 62·56 | 95 | 100 |
| 62·72 | 90 | 100 |
| 62·88 | 90 | 100 |
| 63·04 | 90 | 100 |
| 63·20 | 90 | 90 |
| 63·36 | 90 | 90 |
| 63·52 | 85 | 90 |
| 63·68 | 85 | 90 |
| 63·84 | 75 | 85 |
| 64·00 | 75 | 85 |
| 64·16 | 75 | 75 |
| 64·32 | 75 | 75 |
| 64·48 | 70 | 75 |
| 64·64 | 70 | 70 |
| 64·80 | 70 | 55 |
| 64·96 | 70 | 45 |
| 65·12 | 65 | 55 |
| 65·28 | 65 | 55 |
| 65·44 | 65 | 65 |
| 65·60 | 55 | 70 |
| 65·76 | 55 | 75 |
| 65·92 | 55 | 75 |
| 66·08 | 55 | 75 |
| 66·24 | 55 | 85 |
| 66·46 | 55 | 85 |
| 66·56 | 65 | 90 |
| 66·72 | 70 | 90 |
| 66·88 | 70 | 110 |
| 67·04 | 65 | 100 |
| 67·20 | 55 | 100 |
| 67·36 | 65 | 100 |
| 67·52 | 50 | 100 |
| 67·68 | 50 | 85 |
| 67·84 | 50 | 90 |
| 68·00 | 50 | 100 |
| 68·16 | 55 | 100 |
| 68·32 | 55 | 95 |
| 68·48 | 65 | 90 |
| 68·64 | 50 | 85 |
| 68·80 | 50 | 70 |
| 68·96 | 50 | 70 |
| 69·12 | 50 | 65 |
| 69·28 | 50 | 55 |
| 69·44 | 45 | 50 |
| 69·60 | 35 | 50 |
| 69·76 | 35 | 55 |
| 69·92 | 35 | 65 |
| 70·08 | 35 | 65 |
| 70·24 | 35 | 65 |
| 70·40 | 35 | 55 |
| 70·58 | 45 | 55 |
| 70·72 | 50 | 55 |
| 70·88 | 50 | 50 |
| 71·04 | 50 | 45 |
| 71·20 | 50 | 45 |
| 71·36 | 50 | 50 |
| 71·52 | 45 | 45 |
| 71·68 | 45 | 55 |
| 71·84 | 55 | 65 |
| 72·00 | 55 | 65 |
| 72·16 | 70 | 65 |
| 72·32 | 70 | 75 |
| 72·48 | 75 | 85 |
| 72·64 | 75 | 85 |
| 72·80 | 75 | 90 |
| 72·96 | 85 | 95 |
| 73·12 | 90 | 100 |
| 73·28 | 90 | 110 |
| 73·44 | 90 | 115 |
| 73·60 | 90 | 120 |
| 73·76 | 90 | 115 |
| 73·92 | 90 | 115 |
| 74·08 | 110 | 115 |
| 74·24 | 100 | 100 |
| 74·40 | 100 | 110 |
| 74·56 | 100 | 110 |
| 74·72 | 95 | 115 |
| 74·88 | 95 | 120 |
| 75·04 | 95 | 125 |
| 75·20 | 95 | 135 |
| 75·36 | 100 | 135 |
| 75·52 | 100 | 140 |
| 75·68 | 100 | 140 |
| 75·84 | 100 | 140 |
| 76·00 | 110 | 135 |
| 76·16 | 100 | 125 |
| 76·32 | 100 | 125 |
| 76·48 | 100 | 125 |
| 76·64 | 110 | 125 |
| 76·80 | 115 | 125 |
| 76·96 | 120 | 125 |
| 77·12 | 120 | 125 |
| 77·28 | 120 | 135 |
| 77·44 | 110 | 125 |
| 77·60 | 100 | 125 |
| 77·76 | 120 | 135 |
| 77·92 | 120 | 125 |
| 78·03 | 120 | 125 |
| 78·24 | 115 | 125 |
| 78·40 | 115 | 120 |
| 78·56 | 115 | 120 |
| 78·72 | 110 | 120 |
| 78·88 | 100 | 120 |
| 79·04 | 100 | 120 |
| 79·20 | 95 | 120 |
| 79·36 | 95 | 120 |
| 79·52 | 95 | 125 |
| 79·68 | 95 | 125 |
| 79·84 | 100 | 120 |
| 80·00 | 95 | 125 |
| 80·16 | 95 | 125 |
| 80·32 | 95 | 125 |
| 80·48 | 100 | 120 |
| 80·64 | 100 | 125 |
| 80·80 | 100 | 125 |
| 80·96 | 110 | 125 |
| 81·12 | 115 | 135 |
| 81·28 | 110 | 140 |
| 81·44 | 115 | 140 |
| 81·60 | 110 | 140 |
| 81·76 | 115 | 140 |
| 81·92 | 110 | 140 |
| 82·08 | 110 | 140 |
| 82·24 | 110 | 135 |
| 82·40 | 110 | 135 |
| 82·56 | 100 | 125 |
| 87·72 | 110 | 125 |
| 82·88 | 110 | 125 |
| 83·04 | 100 | 125 |
| 83·20 | 100 | 120 |
| 83·36 | 100 | 125 |
| 83·52 | 100 | 120 |
| 83·68 | 100 | 135 |
| 83·84 | 95 | 140 |
| 84·00 | 100 | 135 |
| 84·16 | 110 | 140 |
| 84·32 | 110 | 140 |
| 84·48 | 110 | 140 |
| 84·64 | 110 | 140 |
| 84·80 | 120 | 155 |
| 84·96 | 115 | 145 |
| 85·12 | 115 | 155 |
| 85·28 | 120 | 160 |
| 85·44 | 120 | 165 |
| 85·60 | 120 | 160 |
| 85·76 | 125 | 165 |
| 85·92 | 135 | 160 |
| 86·08 | 135 | 160 |
| 86·24 | 125 | 155 |
| 86·40 | 125 | 155 |
| 86·56 | 120 | 145 |
| 86·72 | 120 | 145 |
| 86·98 | 110 | 140 |
| 87·04 | 110 | 140 |
| 87·20 | 110 | 140 |
| 87·36 | 110 | 140 |
| 87·52 | 110 | 140 |
| 87·68 | 100 | 135 |
| 87·84 | 100 | 135 |
| 88·00 | 100 | 135 |
| 88·16 | 100 | 125 |
| 88·32 | 110 | 120 |
| 88·48 | 115 | 120 |
| 88·64 | 110 | 120 |
| 88·80 | 110 | 125 |
| 88·96 | 100 | 125 |
| 89·12 | 100 | 125 |
| 89·28 | 95 | 125 |
| 89·44 | 95 | 125 |
| 89·60 | 100 | 120 |
| 89·76 | 100 | 135 |
| 89·92 | 110 | 140 |
| 90·08 | 110 | 135 |
| 90·24 | 110 | 140 |
| 90·40 | 100 | 145 |
| 90·56 | 100 | 155 |
| 90·72 | 110 | 155 |
| 90·88 | 110 | 155 |
| 91·04 | 100 | 155 |
| 91·20 | 110 | 155 |
| 91·36 | 110 | 160 |
| 91·52 | 115 | 160 |
| 91·68 | 110 | 155 |
| 91·84 | 115 | 155 |
| 92·00 | 115 | 140 |
| 92·16 | 115 | 155 |
| 92·32 | 120 | 155 |
| 92·48 | 125 | 145 |
| 92·64 | 125 | 155 |
| 92·80 | 125 | 155 |
| 92·96 | 120 | 155 |
| 93·12 | 120 | 145 |
| 93·28 | 120 | 145 |
| 93·44 | 115 | 145 |
| 93·60 | 120 | 145 |
| 93·76 | 115 | 140 |
| 93·92 | 115 | 140 |
| 94·08 | 115 | 140 |
| 94·24 | 115 | 140 |
| 94·40 | 115 | 140 |
| 94·56 | 115 | 140 |
| 94·72 | 115 | 135 |
| 94·88 | 115 | 135 |
| 95·04 | 110 | 135 |
| 95·20 | 110 | 135 |
| 95·36 | 110 | 135 |
| 95·52 | 115 | 135 |
| 95·68 | 100 | 140 |
| 95·84 | 95 | 135 |
| 96·00 | 100 | 125 |
| 96·16 | 95 | 125 |
| 96·32 | 95 | 125 |
| 96·48 | 95 | 125 |
| 96·64 | 110 | 125 |
| 96·80 | 95 | 120 |
| 96·96 | 95 | 120 |
| 97·12 | 95 | 120 |
| 97·28 | 95 | 110 |
| 97·44 | 100 | 115 |
| 97·60 | 110 | 120 |
| 97·76 | 110 | 115 |
| 97·92 | 100 | 115 |
| 98·08 | 95 | 115 |
| 98·24 | 100 | 115 |
| 98·40 | 95 | 115 |
| 98·52 | 100 | 115 |
| 98·72 | 100 | 110 |
| 98·88 | 110 | 100 |
| 99·04 | 95 | 95 |
| 99·20 | 90 | 100 |
| 99·36 | 90 | 100 |
| 93·52 | 75 | 110 |
| 99·68 | 75 | 115 |
| 99·84 | 75 | 115 |
| 100·00 | 75 | 110 |

D

L

R

0

115

140

0·16

110

125

0·32

110

140

0·48

115

135

0·64

120

135

0·80

120

125

0·96

125

135

1·12

120

125

1·28

120

115

1·44

115

110

1·60

110

100

1·76

110

110

1·92

110

110

2·08

115

115

2·24

110

110

2·40

100

110

2·56

100

100

2·72

95

110

2·88

95

95

3·04

90

95

3·20

90

100

3·36

85

100

3·52

90

100

3·68

90

115

3·84

95

110

4·00

90

110

4·16

90

95

4·32

95

100

4·48

100

100

4·64

100

90

4·90

90

90

4·96

90

90

5·12

95

90

5·28

95

70

5·44

95

65

5·60

90

50

5·76

95

50

5·92

85

50

6·08

85

55

6·24

75

55

6·40

75

55

6·56

70

65

6·72

75

75

6·88

65

75

7·04

65

85

7·20

65

90

7·36

75

95

7·52

75

100

7·68

95

95

7·84

115

110

8·00

115

100

8·16

125

110

8·32

110

100

8·48

110

100

8·64

110

95

8·80

110

95

8·96

110

95

9·12

110

100

9·28

125

90

9·44

120

100

9·60

135

95

9·76

120

95

9·92

120

95

10·08

120

95

10·24

115

85

10·40

115

90

10·56

115

85

10·72

115

90

10·88

120

90

11·04

110

75

11·20

110

75

11·36

100

85

11·52

110

85

11·68

95

90

11·84

95

90

12·00

95

85

12·16

100

95

12·32

100

90

12·48

95

85

12·64

95

85

12·80

95

90

12·96

85

90

13·12

85

85

13·28

75

90

13·44

75

95

13·60

75

90

13·76

70

75

13·92

70

90

14·08

70

100

14·24

70

110

14·40

65

95

14·56

65

100

14·72

65

90

14·88

65

90

15·04

65

85

15·20

55

85

15·36

65

85

15·52

65

85

15·68

55

75

15·84

55

85

16·00

65

75

16·16

55

85

16·32

50

75

16·48

55

75

16·64

65

75

16·80

65

75

16·96

65

85

17·12

65

70

17·28

65

65

17·44

65

75

17·60

65

75

17·76

50

75

17·92

55

85

18·08

55

85

18·24

65

85

18·40

70

75

18·56

75

75

18·72

95

75

18·88

90

75

19·04

90

70

19·20

95

70

19·36

85

70

19·52

85

75

19·68

75

85

19·84

85

85

20·00

75

90

20·16

85

85

20·32

75

70

20·48

70

75

20·64

65

75

20·80

70

75

20·96

65

75

21·12

70

75

21·28

70

85

21·44

70

85

21·60

70

90

21·76

75

95

21·92

75

95

22·08

75

90

22·24

85

90

22·40

85

95

22·58

90

85

22·72

90

85

22·88

95

85

23·04

95

85

23·20

100

85

23·36

100

75

23·52

110

85

23·68

110

85

23·84

110

85

24·00

100

75

24·16

100

75

24·32

95

70

24·48

100

70

24·64

100

70

24·80

115

75

24·96

110

75

25·12

110

85

25·28

100

75

25·44

110

95

25·60

100

95

25·76

115

100

25·92

115

100

26·08

110

95

26·24

115

95

26·40

110

95

26·56

100

95

26·72

100

95

26·88

100

100

27·04

100

95

27·20

100

95

27·36

110

90

27·52

115

90

27·68

115

85

27·84

110

90

28·00

110

85

28·16

110

85

28·32

100

85

28·48

100

90

28·64

90

85

28·80

90

75

28·96

75

90

29·12

75

75

29·28

75

75

29·44

70

75

29·60

75

75

29·76

75

85

29·92

85

75

30·08

75

75

30·24

85

75

30·40

75

75

30·56

70

75

30·72

75

75

30·88

85

75

31·04

90

75

31·20

90

85

31·36

100

75

31·52

100

75

31·68

120

85

31·84

115

75

32·00

120

85

32·16

120

85

32·32

135

90

32·48

145

95

32·64

160

95

32·80

165

90

32·96

155

90

33·12

145

90

33·28

140

95

33·44

140

85

33·60

140

85

33·76

125

75

33·92

125

75

34·08

115

85

34·24

120

75

34·40

125

75

34·56

115

85

34·72

115

75

34·88

115

90

35·04

115

100

35·20

120

100

35·36

120

100

35·52

135

95

35·68

135

95

35·84

135

95

36·00

135

90

36·16

120

75

36·32

115

75

36·48

110

70

36·64

100

65

36·80

110

55

36·96

115

55

37·12

100

50

37·28

115

50

37·44

110

50

37·60

100

65

37·76

90

55

37·92

95

55

38·08

90

35

38·24

90

35

38·40

110

35

38·56

100

35

38·72

115

35

38·88

100

35

39·04

100

35

39·20

110

30

39·36

110

45

39·52

110

50

39·68

100

55

39·84

110

50

40·00

90

55

40·16

85

55

40·32

90

65

40·48

90

65

40·64

90

70

40·80

95

75

40·96

95

75

41·12

95

75

41·28

90

90

41·44

90

95

41·60

85

95

41·76

85

100

41·92

90

100

42·08

90

95

42·24

85

100

42·40

85

110

42·56

95

110

42·72

95

115

42·88

95

115

43·04

100

100

43·20

100

95

43·36

100

95

43·52

100

90

43·68

110

95

43·84

100

100

44·00

110

90

44·16

100

85

44·32

110

90

44·48

110

85

44·64

100

85

44·80

100

90

44·96

95

90

45·12

90

95

45·28

90

100

45·44

95

100

45·60

90

90

45·76

85

90

45·92

75

90

46·08

85

90

46·24

75

90

46·40

75

90

46·54

75

90

46·72

85

90

46·88

85

85

47·04

90

85

47·20

75

85

47·36

65

75

47·52

70

70

47·68

70

75

47·84

70

75

48·00

75

85

48·16

90

95

48·32

95

95

48·48

100

120

48·64

110

100

48·30

115

100

48·96

115

115

49·12

120

115

49·28

120

110

49·44

115

95

49·60

115

90

49·76

115

90

49·92

110

95

50·08

110

100

50·24

100

110

50·40

100

120

50·56

95

120

50·72

95

115

50·88

95

120

51·04

95

120

51·20

90

135

51·36

95

125

51·52

95

120

51·68

100

120

51·84

100

120

52·00

100

120

52·16

100

125

52·32

110

125

52·48

110

125

52·64

100

125

52·80

100

120

52·96

100

120

53·12

110

115

53·28

100

110

53·44

110

110

53·60

95

110

53·76

95

110

53·92

100

110

54·08

95

100

54·24

100

100

54·40

100

100

54·56

100

100

54·72

95

100

54·88

100

100

55·04

100

115

55·20

110

115

55·36

100

110

55·52

110

100

55·68

100

110

55·84

100

110

56·00

100

110

56·16

95

115

56·32

90

110

56·48

95

110

56·64

95

110

56·80

90

100

56·96

100

100

57·12

100

95

57·28

95

100

57·44

100

100

57·60

95

115

57·76

85

110

57·92

90

115

58·08

90

110

58·24

90

100

58·40

85

95

58·56

90

95

58·72

85

90

58·88

90

90

59·04

90

95

59·20

90

115

59·36

90

115

59·52

90

115

59·68

85

110

59·84

75

110

60·00

90

115

60·16

90

120

60·32

90

120

60·48

90

120

60·64

95

120

60·80

95

120

60·96

90

120

61·12

90

115

61·28

95

110

61·44

95

110

61·60

100

100

61·76

110

100

61·92

100

100

62·08

100

100

62·24

95

100

62·40

95

100

62·56

95

100

62·72

90

100

62·88

90

100

63·04

90

100

63·20

90

90

63·36

90

90

63·52

85

90

63·68

85

90

63·84

75

85

64·00

75

85

64·16

75

75

64·32

75

75

64·48

70

75

64·64

70

70

64·80

70

55

64·96

70

45

65·12

65

55

65·28

65

55

65·44

65

65

65·60

55

70

65·76

55

75

65·92

55

75

66·08

55

75

66·24

55

85

66·46

55

85

66·56

65

90

66·72

70

90

66·88

70

110

67·04

65

100

67·20

55

100

67·36

65

100

67·52

50

100

67·68

50

85

67·84

50

90

68·00

50

100

68·16

55

100

68·32

55

95

68·48

65

90

68·64

50

85

68·80

50

70

68·96

50

70

69·12

50

65

69·28

50

55

69·44

45

50

69·60

35

50

69·76

35

55

69·92

35

65

70·08

35

65

70·24

35

65

70·40

35

55

70·58

45

55

70·72

50

55

70·88

50

50

71·04

50

45

71·20

50

45

71·36

50

50

71·52

45

45

71·68

45

55

71·84

55

65

72·00

55

65

72·16

70

65

72·32

70

75

72·48

75

85

72·64

75

85

72·80

75

90

72·96

85

95

73·12

90

100

73·28

90

110

73·44

90

115

73·60

90

120

73·76

90

115

73·92

90

115

74·08

110

115

74·24

100

100

74·40

100

110

74·56

100

110

74·72

95

115

74·88

95

120

75·04

95

125

75·20

95

135

75·36

100

135

75·52

100

140

75·68

100

140

75·84

100

140

76·00

110

135

76·16

100

125

76·32

100

125

76·48

100

125

76·64

110

125

76·80

115

125

76·96

120

125

77·12

120

125

77·28

120

135

77·44

110

125

77·60

100

125

77·76

120

135

77·92

120

125

78·03

120

125

78·24

115

125

78·40

115

120

78·56

115

120

78·72

110

120

78·88

100

120

79·04

100

120

79·20

95

120

79·36

95

120

79·52

95

125

79·68

95

125

79·84

100

120

80·00

95

125

80·16

95

125

80·32

95

125

80·48

100

120

80·64

100

125

80·80

100

125

80·96

110

125

81·12

115

135

81·28

110

140

81·44

115

140

81·60

110

140

81·76

115

140

81·92

110

140

82·08

110

140

82·24

110

135

82·40

110

135

82·56

100

125

87·72

110

125

82·88

110

125

83·04

100

125

83·20

100

120

83·36

100

125

83·52

100

120

83·68

100

135

83·84

95

140

84·00

100

135

84·16

110

140

84·32

110

140

84·48

110

140

84·64

110

140

84·80

120

155

84·96

115

145

85·12

115

155

85·28

120

160

85·44

120

165

85·60

120

160

85·76

125

165

85·92

135

160

86·08

135

160

86·24

125

155

86·40

125

155

86·56

120

145

86·72

120

145

86·98

110

140

87·04

110

140

87·20

110

140

87·36

110

140

87·52

110

140

87·68

100

135

87·84

100

135

88·00

100

135

88·16

100

125

88·32

110

120

88·48

115

120

88·64

110

120

88·80

110

125

88·96

100

125

89·12

100

125

89·28

95

125

89·44

95

125

89·60

100

120

89·76

100

135

89·92

110

140

90·08

110

135

90·24

110

140

90·40

100

145

90·56

100

155

90·72

110

155

90·88

110

155

91·04

100

155

91·20

110

155

91·36

110

160

91·52

115

160

91·68

110

155

91·84

115

155

92·00

115

140

92·16

115

155

92·32

120

155

92·48

125

145

92·64

125

155

92·80

125

155

92·96

120

155

93·12

120

145

93·28

120

145

93·44

115

145

93·60

120

145

93·76

115

140

93·92

115

140

94·08

115

140

94·24

115

140

94·40

115

140

94·56

115

140

94·72

115

135

94·88

115

135

95·04

110

135

95·20

110

135

95·36

110

135

95·52

115

135

95·68

100

140

95·84

95

135

96·00

100

125

96·16

95

125

96·32

95

125

96·48

95

125

96·64

110

125

96·80

95

120

96·96

95

120

97·12

95

120

97·28

95

110

97·44

100

115

97·60

110

120

97·76

110

115

97·92

100

115

98·08

95

115

98·24

100

115

98·40

95

115

98·52

100

115

98·72

100

110

98·88

110

100

99·04

95

95

99·20

90

100

99·36

90

100

93·52

75

110

99·68

75

115

99·84

75

115

100·00

75

110

Tillæg 3

Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A, kategori I (punkt 3.5.3.1.1)

| PS | = | målepunkt |
| --- | --- | --- |
| a | = | amplitude af den krævede værdi signal i 10–4 m |
| t | = | måletid i sekunder |

PS

=

målepunkt

a

=

amplitude af den krævede værdi signal i 10–4 m

t

=

måletid i sekunder

Ved gentagelse af signalsekvensen i tabellen for 701 målepunkter falder målepunkterne 700 og 0 tidsmæssigt sammen med amplituden a = 0.

| PS nr. | a
  10–4 m | t
  s |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 000 | 0 |
| 1 | 0 344 | 0·04 |
| 2 | 0 333 | 0·08 |
| 3 | 0 272 | |
| 4 | 0 192 | |
| 5 | 0 127 | |
| 6 | 0 115 | |
| 7 | 0 169 | |
| 8 | 0 243 | |
| 9 | 0 298 | |
| 10 | 0 320 | |
| 11 | 0 270 | |
| 12 | 0 191 | |
| 13 | 0 124 | |
| 14 | 0 057 | |
| 15 | 0 027 | |
| 16 | 0 004 | |
| 17 | –0 013 | |
| 18 | –0 039 | |
| 19 | –0 055 | |
| 20 | –0 056 | |
| 21 | –0 059 | |
| 22 | –0 068 | |
| 23 | –0 104 | |
| 24 | –0 134 | |
| 25 | –0 147 | 1·0 |
| 26 | –0 144 | |
| 27 | –0 143 | |
| 28 | –0 155 | |
| 29 | –0 179 | |
| 30 | –0 181 | |
| 31 | –0 155 | |
| 32 | –0 139 | |
| 33 | –0 141 | |
| 34 | –0 170 | |
| 35 | –0 221 | |
| 36 | –0 259 | |
| 37 | –0 281 | |
| 38 | –0 268 | |
| 39 | –0 258 | |
| 40 | –0 285 | |
| 41 | –0 348 | |
| 42 | –0 437 | |
| 43 | –0 509 | |
| 44 | –0 547 | |
| 45 | –0 562 | |
| 46 | –0 550 | |
| 47 | –0 550 | |
| 48 | –0 576 | |
| 49 | –0 622 | |
| 50 | –0 669 | 2·0 |
| 51 | –0 689 | |
| 52 | –0 634 | |
| 53 | –0 542 | |
| 54 | –0 429 | |
| 55 | –0 314 | |
| 56 | –0 282 | |
| 57 | –0 308 | |
| 58 | –0 373 | |
| 59 | –0 446 | |
| 60 | –0 469 | |
| 61 | –0 465 | |
| 62 | –0 417 | |
| 63 | –0 352 | |
| 64 | –0 262 | |
| 65 | –0 211 | |
| 66 | –0 180 | |
| 67 | –0 182 | |
| 68 | –0 210 | |
| 69 | –0 222 | |
| 70 | –0 210 | |
| 71 | –0 186 | |
| 72 | –0 141 | |
| 73 | –0 088 | |
| 74 | –0 033 | |
| 75 | 0 000 | 3·0 |
| 76 | 0 001 | |
| 77 | –0 040 | |
| 78 | –0 098 | |
| 79 | –0 130 | |
| 80 | –0 115 | |
| 81 | –0 068 | |
| 82 | –0 036 | |
| 83 | –0 032 | |
| 84 | –0 050 | |
| 85 | –0 052 | |
| 86 | –0 039 | |
| 87 | –0 011 | |
| 88 | 0 014 | |
| 89 | 0 041 | |
| 90 | 0 054 | |
| 91 | 0 040 | |
| 92 | 0 006 | |
| 93 | –0 000 | |
| 94 | 0 025 | |
| 95 | 0 065 | |
| 96 | 0 076 | |
| 97 | 0 054 | |
| 98 | –0 016 | |
| 99 | –0 066 | |
| 100 | –0 048 | 4·0 |
| 101 | –0 011 | |
| 102 | 0 061 | |
| 103 | 0 131 | |
| 104 | 0 168 | |
| 105 | 0 161 | |
| 106 | 0 131 | |
| 107 | 0 086 | |
| 108 | 0 067 | |
| 109 | 0 088 | |
| 110 | 0 110 | |
| 111 | 0 148 | |
| 112 | 0 153 | |
| 113 | 0 139 | |
| 114 | 0 119 | |
| 115 | 0 099 | |
| 116 | 0 091 | |
| 117 | 0 078 | |
| 118 | 0 059 | |
| 119 | 0 062 | |
| 120 | 0 072 | |
| 121 | 0 122 | |
| 122 | 0 155 | |
| 123 | 0 191 | |
| 124 | 0 184 | |
| 125 | 0 143 | 5·0 |
| 126 | 0 087 | |
| 127 | 0 029 | |
| 128 | 0 010 | |
| 129 | 0 025 | |
| 130 | 0 074 | |
| 131 | 0 106 | |
| 132 | 0 115 | |
| 133 | 0 090 | |
| 134 | 0 048 | |
| 135 | 0 038 | |
| 136 | 0 066 | |
| 137 | 0 116 | |
| 138 | 0 180 | |
| 139 | 0 229 | |
| 140 | 0 212 | |
| 141 | 0 157 | |
| 142 | 0 097 | |
| 143 | 0 055 | |
| 144 | 0 073 | |
| 145 | 0 175 | |
| 146 | 0 287 | |
| 147 | 0 380 | |
| 148 | 0 406 | |
| 149 | 0 338 | |
| 150 | 0 238 | 6·0 |
| 151 | 0 151 | |
| 152 | 0 080 | |
| 153 | 0 090 | |
| 154 | 0 146 | |
| 155 | 0 196 | |
| 156 | 0 230 | |
| 157 | 0 222 | |
| 158 | 0 184 | |
| 159 | 0 147 | |
| 160 | 0 115 | |
| 161 | 0 114 | |
| 162 | 0 140 | |
| 163 | 0 198 | |
| 164 | 0 257 | |
| 165 | 0 281 | |
| 166 | 0 276 | |
| 167 | 0 236 | |
| 168 | 0 201 | |
| 169 | 0 167 | |
| 170 | 0 145 | |
| 171 | 0 135 | |
| 172 | 0 165 | |
| 173 | 0 242 | |
| 174 | 0 321 | |
| 175 | 0 399 | 7·0 |
| 176 | 0 411 | |
| 177 | 0 373 | |
| 178 | 0 281 | |
| 179 | 0 179 | |
| 180 | 0 109 | |
| 181 | 0 094 | |
| 182 | 0 136 | |
| 183 | 0 206 | |
| 184 | 0 271 | |
| 185 | 0 267 | |
| 186 | 0 203 | |
| 187 | 0 091 | |
| 188 | 0 009 | |
| 189 | 0 006 | |
| 190 | 0 074 | |
| 191 | 0 186 | |
| 192 | 0 280 | |
| 193 | 0 342 | |
| 194 | 0 330 | |
| 195 | 0 265 | |
| 196 | 0 184 | |
| 197 | 0 118 | |
| 198 | 0 105 | |
| 199 | 0 128 | |
| 200 | 0 174 | 8·0 |
| 201 | 0 215 | |
| 202 | 0 229 | |
| 203 | 0 221 | |
| 204 | 0 199 | |
| 205 | 0 164 | |
| 206 | 0 162 | |
| 207 | 0 174 | |
| 208 | 0 210 | |
| 209 | 0 242 | |
| 210 | 0 270 | |
| 211 | 0 285 | |
| 212 | 0 285 | |
| 213 | 0 258 | |
| 214 | 0 223 | |
| 215 | 0 194 | |
| 216 | 0 165 | |
| 217 | 0 132 | |
| 218 | 0 106 | |
| 219 | 0 077 | |
| 220 | 0 065 | |
| 221 | 0 073 | |
| 222 | 0 099 | |
| 223 | 0 114 | |
| 224 | 0 111 | |
| 225 | 0 083 | 9·0 |
| 226 | 0 026 | |
| 227 | –0 028 | |
| 228 | –0 052 | |
| 229 | –0 069 | |
| 230 | –0 077 | |
| 231 | –0 067 | |
| 232 | –0 095 | |
| 233 | –0 128 | |
| 234 | –0 137 | |
| 235 | –0 144 | |
| 236 | –0 131 | |
| 237 | –0 155 | |
| 238 | –0 208 | |
| 239 | –0 266 | |
| 240 | –0 285 | |
| 241 | –0 276 | |
| 242 | –0 205 | |
| 243 | –0 110 | |
| 244 | –0 020 | |
| 245 | 0 041 | |
| 246 | 0 053 | |
| 247 | 0 020 | |
| 248 | 0 016 | |
| 249 | 0 041 | |
| 250 | 0 090 | 10·0 |
| 251 | 0 136 | |
| 252 | 0 151 | |
| 253 | 0 123 | |
| 254 | 0 070 | |
| 255 | 0 034 | |
| 256 | –0 001 | |
| 257 | –0 010 | |
| 258 | –0 031 | |
| 259 | –0 061 | |
| 260 | –0 086 | |
| 261 | –0 104 | |
| 262 | –0 103 | |
| 263 | –0 093 | |
| 264 | –0 074 | |
| 265 | –0 056 | |
| 266 | –0 039 | |
| 267 | –0 000 | |
| 268 | 0 033 | |
| 269 | 0 067 | |
| 270 | 0 097 | |
| 271 | 0 085 | |
| 272 | 0 034 | |
| 273 | 0 002 | |
| 274 | –0 050 | |
| 275 | –0 080 | 11·0 |
| 276 | –0 096 | |
| 277 | –0 121 | |
| 278 | –0 116 | |
| 279 | –0 092 | |
| 280 | –0 060 | |
| 281 | –0 018 | |
| 282 | –0 011 | |
| 283 | –0 052 | |
| 284 | –0 143 | |
| 285 | –0 241 | |
| 286 | –0 330 | |
| 287 | –0 343 | |
| 288 | –0 298 | |
| 289 | –0 235 | |
| 290 | –0 203 | |
| 291 | –0 249 | |
| 292 | –0 356 | |
| 293 | –0 448 | |
| 294 | –0 486 | |
| 295 | –0 444 | |
| 296 | –0 343 | |
| 297 | –0 240 | |
| 298 | –0 215 | |
| 299 | –0 277 | |
| 300 | –0 399 | 12·0 |
| 301 | –0 527 | |
| 302 | –0 585 | |
| 303 | –0 569 | |
| 304 | –0 479 | |
| 305 | –0 363 | |
| 306 | –0 296 | |
| 307 | –0 299 | |
| 308 | –0 374 | |
| 309 | –0 466 | |
| 310 | –0 528 | |
| 311 | –0 520 | |
| 312 | –0 432 | |
| 313 | –0 320 | |
| 314 | –0 244 | |
| 315 | –0 237 | |
| 316 | –0 310 | |
| 317 | –0 413 | |
| 318 | –0 462 | |
| 319 | –0 456 | |
| 320 | –0 351 | |
| 321 | –0 181 | |
| 322 | –0 045 | |
| 323 | 0 013 | |
| 324 | –0 037 | |
| 325 | –0 160 | 13·0 |
| 326 | –0 247 | |
| 327 | –0 258 | |
| 328 | –0 187 | |
| 329 | –0 069 | |
| 330 | 0 044 | |
| 331 | 0 078 | |
| 332 | 0 061 | |
| 333 | –0 012 | |
| 334 | –0 102 | |
| 335 | –0 127 | |
| 336 | –0 103 | |
| 337 | –0 045 | |
| 338 | 0 039 | |
| 339 | 0 094 | |
| 340 | 0 107 | |
| 341 | 0 058 | |
| 342 | –0 011 | |
| 343 | –0 078 | |
| 344 | –0 093 | |
| 345 | –0 068 | |
| 346 | –0 025 | |
| 347 | 0 021 | |
| 348 | 0 008 | |
| 349 | –0 016 | |
| 350 | –0 038 | 14·0 |
| 351 | –0 024 | |
| 352 | 0 041 | |
| 353 | 0 135 | |
| 354 | 0 196 | |
| 355 | 0 171 | |
| 356 | 0 053 | |
| 357 | –0 111 | |
| 358 | –0 265 | |
| 359 | –0 348 | |
| 360 | –0 336 | |
| 361 | –0 258 | |
| 362 | –0 155 | |
| 363 | –0 059 | |
| 364 | –0 056 | |
| 365 | –0 123 | |
| 366 | –0 187 | |
| 367 | –0 218 | |
| 368 | –0 136 | |
| 369 | 0 012 | |
| 370 | 0 149 | |
| 371 | 0 212 | |
| 372 | 0 153 | |
| 373 | 0 021 | |
| 374 | –0 104 | |
| 375 | –0 160 | 15·0 |
| 376 | –0 142 | |
| 377 | –0 027 | |
| 378 | 0 099 | |
| 379 | 0 186 | |
| 380 | 0 174 | |
| 381 | 0 085 | |
| 382 | –0 031 | |
| 383 | –0 086 | |
| 384 | –0 069 | |
| 385 | 0 012 | |
| 386 | 0 103 | |
| 387 | 0 164 | |
| 388 | 0 129 | |
| 389 | 0 047 | |
| 390 | –0 055 | |
| 391 | –0 097 | |
| 392 | –0 056 | |
| 393 | 0 043 | |
| 394 | 0 162 | |
| 395 | 0 220 | |
| 396 | 0 205 | |
| 397 | 0 129 | |
| 398 | 0 053 | |
| 399 | 0 022 | |
| 400 | 0 052 | 16·0 |
| 401 | 0 114 | |
| 402 | 0 175 | |
| 403 | 0 191 | |
| 404 | 0 172 | |
| 405 | 0 138 | |
| 406 | 0 092 | |
| 407 | 0 052 | |
| 408 | 0 051 | |
| 409 | 0 025 | |
| 410 | 0 001 | |
| 411 | –0 026 | |
| 412 | –0 065 | |
| 413 | –0 073 | |
| 414 | –0 038 | |
| 415 | –0 001 | |
| 416 | 0 029 | |
| 417 | 0 030 | |
| 418 | –0 005 | |
| 419 | –0 045 | |
| 420 | –0 068 | |
| 421 | –0 093 | |
| 422 | –0 075 | |
| 423 | –0 067 | |
| 424 | –0 051 | |
| 425 | –0 049 | 17·0 |
| 426 | –0 059 | |
| 427 | –0 077 | |
| 428 | –0 107 | |
| 429 | –0 143 | |
| 430 | –0 141 | |
| 431 | –0 142 | |
| 432 | –0 106 | |
| 433 | –0 080 | |
| 434 | –0 050 | |
| 435 | –0 030 | |
| 436 | –0 014 | |
| 437 | –0 017 | |
| 438 | –0 031 | |
| 439 | –0 037 | |
| 440 | –0 068 | |
| 441 | –0 113 | |
| 442 | –0 167 | |
| 443 | –0 203 | |
| 444 | –0 191 | |
| 445 | –0 135 | |
| 446 | –0 047 | |
| 447 | 0 028 | |
| 448 | 0 032 | |
| 449 | –0 031 | |
| 450 | –0 108 | 18·0 |
| 451 | –0 157 | |
| 452 | –0 155 | |
| 453 | –0 081 | |
| 454 | –0 012 | |
| 455 | 0 053 | |
| 456 | 0 085 | |
| 457 | 0 054 | |
| 458 | 0 002 | |
| 459 | –0 026 | |
| 460 | –0 034 | |
| 461 | –0 014 | |
| 462 | 0 031 | |
| 463 | 0 061 | |
| 464 | 0 098 | |
| 465 | 0 123 | |
| 466 | 0 103 | |
| 467 | 0 078 | |
| 468 | 0 046 | |
| 469 | 0 042 | |
| 470 | 0 044 | |
| 471 | 0 072 | |
| 472 | 0 109 | |
| 473 | 0 133 | |
| 474 | 0 138 | |
| 475 | 0 125 | 19·0 |
| 476 | 0 095 | |
| 477 | 0 105 | |
| 478 | 0 129 | |
| 479 | 0 181 | |
| 480 | 0 206 | |
| 481 | 0 200 | |
| 482 | 0 168 | |
| 483 | 0 140 | |
| 484 | 0 149 | |
| 485 | 0 186 | |
| 486 | 0 237 | |
| 487 | 0 242 | |
| 488 | 0 207 | |
| 489 | 0 130 | |
| 490 | 0 055 | |
| 491 | 0 015 | |
| 492 | 0 014 | |
| 493 | 0 036 | |
| 494 | 0 054 | |
| 495 | 0 056 | |
| 496 | 0 022 | |
| 497 | –0 032 | |
| 498 | –0 076 | |
| 499 | –0 108 | |
| 500 | –0 099 | 20·0 |
| 501 | –0 029 | |
| 502 | 0 051 | |
| 503 | 0 138 | |
| 504 | 0 199 | |
| 505 | 0 213 | |
| 506 | 0 184 | |
| 507 | 0 139 | |
| 508 | 0 062 | |
| 509 | 0 027 | |
| 510 | 0 030 | |
| 511 | 0 067 | |
| 512 | 0 146 | |
| 513 | 0 247 | |
| 514 | 0 314 | |
| 515 | 0 330 | |
| 516 | 0 289 | |
| 517 | 0 224 | |
| 518 | 0 179 | |
| 519 | 0 184 | |
| 520 | 0 216 | |
| 521 | 0 229 | |
| 522 | 0 210 | |
| 523 | 0 130 | |
| 524 | 0 062 | |
| 525 | 0 006 | 21·0 |
| 526 | –0 004 | |
| 527 | 0 004 | |
| 528 | 0 018 | |
| 529 | 0 031 | |
| 530 | 0 020 | |
| 531 | 0 014 | |
| 532 | –0 011 | |
| 533 | –0 022 | |
| 534 | –0 029 | |
| 535 | –0 042 | |
| 536 | –0 066 | |
| 537 | –0 120 | |
| 538 | –0 188 | |
| 539 | –0 241 | |
| 540 | –0 252 | |
| 541 | –0 243 | |
| 542 | –0 212 | |
| 543 | –0 183 | |
| 544 | –0 170 | |
| 545 | –0 189 | |
| 546 | –0 233 | |
| 547 | –0 286 | |
| 548 | –0 311 | |
| 549 | –0 280 | |
| 550 | –0 215 | 22·0 |
| 551 | –0 128 | |
| 552 | –0 038 | |
| 553 | –0 018 | |
| 554 | –0 024 | |
| 555 | –0 052 | |
| 556 | –0 055 | |
| 557 | –0 033 | |
| 558 | 0 013 | |
| 559 | 0 061 | |
| 560 | 0 079 | |
| 561 | 0 060 | |
| 562 | 0 024 | |
| 563 | –0 013 | |
| 564 | –0 027 | |
| 565 | –0 018 | |
| 566 | 0 011 | |
| 567 | 0 064 | |
| 568 | 0 111 | |
| 569 | 0 171 | |
| 570 | 0 238 | |
| 571 | 0 285 | |
| 572 | 0 295 | |
| 573 | 0 261 | |
| 574 | 0 201 | |
| 575 | 0 145 | 23·0 |
| 576 | 0 142 | |
| 577 | 0 163 | |
| 578 | 0 222 | |
| 579 | 0 284 | |
| 580 | 0 334 | |
| 581 | 0 342 | |
| 582 | 0 301 | |
| 583 | 0 240 | |
| 584 | 0 205 | |
| 585 | 0 216 | |
| 586 | 0 257 | |
| 587 | 0 326 | |
| 588 | 0 363 | |
| 589 | 0 380 | |
| 590 | 0 358 | |
| 591 | 0 303 | |
| 592 | 0 273 | |
| 593 | 0 341 | |
| 594 | 0 249 | |
| 595 | 0 252 | |
| 596 | 0 245 | |
| 597 | 0 244 | |
| 598 | 0 225 | |
| 599 | 0 212 | |
| 600 | 0 180 | 24·0 |
| 601 | 0 160 | |
| 602 | 0 130 | |
| 603 | 0 118 | |
| 604 | 0 104 | |
| 605 | 0 081 | |
| 606 | 0 040 | |
| 607 | –0 004 | |
| 608 | –0 040 | |
| 609 | –0 057 | |
| 610 | –0 049 | |
| 611 | –0 021 | |
| 612 | 0 011 | |
| 613 | 0 033 | |
| 614 | 0 038 | |
| 615 | 0 027 | |
| 616 | 0 019 | |
| 617 | 0 024 | |
| 618 | 0 040 | |
| 619 | 0 069 | |
| 620 | 0 082 | |
| 621 | 0 086 | |
| 622 | 0 068 | |
| 623 | 0 056 | |
| 624 | 0 036 | |
| 625 | 0 006 | 25·0 |
| 626 | –0 015 | |
| 627 | –0 049 | |
| 628 | –0 071 | |
| 629 | –0 075 | |
| 630 | –0 078 | |
| 631 | –0 074 | |
| 632 | –0 069 | |
| 633 | –0 094 | |
| 634 | –0 116 | |
| 635 | –0 150 | |
| 636 | –0 178 | |
| 637 | –0 188 | |
| 638 | –0 198 | |
| 639 | –0 194 | |
| 640 | –0 187 | |
| 641 | –0 170 | |
| 642 | –0 161 | |
| 643 | –0 154 | |
| 644 | –0 140 | |
| 645 | –0 115 | |
| 646 | –0 055 | |
| 647 | 0 001 | |
| 648 | 0 049 | |
| 649 | 0 085 | |
| 650 | 0 094 | 26·0 |
| 651 | 0 071 | |
| 652 | 0 039 | |
| 653 | –0 001 | |
| 654 | –0 027 | |
| 655 | –0 025 | |
| 656 | 0 000 | |
| 657 | 0 028 | |
| 658 | 0 045 | |
| 659 | 0 019 | |
| 660 | –0 032 | |
| 661 | –0 101 | |
| 662 | –0 162 | |
| 663 | –0 198 | |
| 664 | –0 193 | |
| 665 | –0 149 | |
| 666 | –0 096 | |
| 667 | –0 075 | |
| 668 | –0 086 | |
| 669 | –0 151 | |
| 670 | –0 246 | |
| 671 | –0 329 | |
| 672 | –0 382 | |
| 673 | –0 392 | |
| 674 | –0 340 | |
| 675 | –0 286 | 27·0 |
| 676 | –0 249 | |
| 677 | –0 245 | |
| 678 | –0 298 | |
| 679 | –0 348 | |
| 680 | –0 366 | |
| 681 | –0 330 | |
| 682 | –0 247 | |
| 683 | –0 175 | |
| 684 | –0 135 | |
| 685 | –0 149 | |
| 686 | –0 165 | |
| 687 | –0 178 | |
| 688 | –0 142 | |
| 689 | –0 097 | |
| 690 | –0 067 | |
| 691 | –0 051 | |
| 692 | –0 071 | |
| 693 | –0 101 | |
| 694 | –0 110 | |
| 695 | –0 091 | |
| 696 | –0 043 | |
| 697 | 0 020 | |
| 698 | 0 061 | |
| 699 | 0 064 | |
| 700 | 0 036 | 28·0 |

PS nr.

a

10–4 m

t

s

0

0 000

0

1

0 344

0·04

2

0 333

0·08

3

0 272

4

0 192

5

0 127

6

0 115

7

0 169

8

0 243

9

0 298

10

0 320

11

0 270

12

0 191

13

0 124

14

0 057

15

0 027

16

0 004

17

–0 013

18

–0 039

19

–0 055

20

–0 056

21

–0 059

22

–0 068

23

–0 104

24

–0 134

25

–0 147

1·0

26

–0 144

27

–0 143

28

–0 155

29

–0 179

30

–0 181

31

–0 155

32

–0 139

33

–0 141

34

–0 170

35

–0 221

36

–0 259

37

–0 281

38

–0 268

39

–0 258

40

–0 285

41

–0 348

42

–0 437

43

–0 509

44

–0 547

45

–0 562

46

–0 550

47

–0 550

48

–0 576

49

–0 622

50

–0 669

2·0

51

–0 689

52

–0 634

53

–0 542

54

–0 429

55

–0 314

56

–0 282

57

–0 308

58

–0 373

59

–0 446

60

–0 469

61

–0 465

62

–0 417

63

–0 352

64

–0 262

65

–0 211

66

–0 180

67

–0 182

68

–0 210

69

–0 222

70

–0 210

71

–0 186

72

–0 141

73

–0 088

74

–0 033

75

0 000

3·0

76

0 001

77

–0 040

78

–0 098

79

–0 130

80

–0 115

81

–0 068

82

–0 036

83

–0 032

84

–0 050

85

–0 052

86

–0 039

87

–0 011

88

0 014

89

0 041

90

0 054

91

0 040

92

0 006

93

–0 000

94

0 025

95

0 065

96

0 076

97

0 054

98

–0 016

99

–0 066

100

–0 048

4·0

101

–0 011

102

0 061

103

0 131

104

0 168

105

0 161

106

0 131

107

0 086

108

0 067

109

0 088

110

0 110

111

0 148

112

0 153

113

0 139

114

0 119

115

0 099

116

0 091

117

0 078

118

0 059

119

0 062

120

0 072

121

0 122

122

0 155

123

0 191

124

0 184

125

0 143

5·0

126

0 087

127

0 029

128

0 010

129

0 025

130

0 074

131

0 106

132

0 115

133

0 090

134

0 048

135

0 038

136

0 066

137

0 116

138

0 180

139

0 229

140

0 212

141

0 157

142

0 097

143

0 055

144

0 073

145

0 175

146

0 287

147

0 380

148

0 406

149

0 338

150

0 238

6·0

151

0 151

152

0 080

153

0 090

154

0 146

155

0 196

156

0 230

157

0 222

158

0 184

159

0 147

160

0 115

161

0 114

162

0 140

163

0 198

164

0 257

165

0 281

166

0 276

167

0 236

168

0 201

169

0 167

170

0 145

171

0 135

172

0 165

173

0 242

174

0 321

175

0 399

7·0

176

0 411

177

0 373

178

0 281

179

0 179

180

0 109

181

0 094

182

0 136

183

0 206

184

0 271

185

0 267

186

0 203

187

0 091

188

0 009

189

0 006

190

0 074

191

0 186

192

0 280

193

0 342

194

0 330

195

0 265

196

0 184

197

0 118

198

0 105

199

0 128

200

0 174

8·0

201

0 215

202

0 229

203

0 221

204

0 199

205

0 164

206

0 162

207

0 174

208

0 210

209

0 242

210

0 270

211

0 285

212

0 285

213

0 258

214

0 223

215

0 194

216

0 165

217

0 132

218

0 106

219

0 077

220

0 065

221

0 073

222

0 099

223

0 114

224

0 111

225

0 083

9·0

226

0 026

227

–0 028

228

–0 052

229

–0 069

230

–0 077

231

–0 067

232

–0 095

233

–0 128

234

–0 137

235

–0 144

236

–0 131

237

–0 155

238

–0 208

239

–0 266

240

–0 285

241

–0 276

242

–0 205

243

–0 110

244

–0 020

245

0 041

246

0 053

247

0 020

248

0 016

249

0 041

250

0 090

10·0

251

0 136

252

0 151

253

0 123

254

0 070

255

0 034

256

–0 001

257

–0 010

258

–0 031

259

–0 061

260

–0 086

261

–0 104

262

–0 103

263

–0 093

264

–0 074

265

–0 056

266

–0 039

267

–0 000

268

0 033

269

0 067

270

0 097

271

0 085

272

0 034

273

0 002

274

–0 050

275

–0 080

11·0

276

–0 096

277

–0 121

278

–0 116

279

–0 092

280

–0 060

281

–0 018

282

–0 011

283

–0 052

284

–0 143

285

–0 241

286

–0 330

287

–0 343

288

–0 298

289

–0 235

290

–0 203

291

–0 249

292

–0 356

293

–0 448

294

–0 486

295

–0 444

296

–0 343

297

–0 240

298

–0 215

299

–0 277

300

–0 399

12·0

301

–0 527

302

–0 585

303

–0 569

304

–0 479

305

–0 363

306

–0 296

307

–0 299

308

–0 374

309

–0 466

310

–0 528

311

–0 520

312

–0 432

313

–0 320

314

–0 244

315

–0 237

316

–0 310

317

–0 413

318

–0 462

319

–0 456

320

–0 351

321

–0 181

322

–0 045

323

0 013

324

–0 037

325

–0 160

13·0

326

–0 247

327

–0 258

328

–0 187

329

–0 069

330

0 044

331

0 078

332

0 061

333

–0 012

334

–0 102

335

–0 127

336

–0 103

337

–0 045

338

0 039

339

0 094

340

0 107

341

0 058

342

–0 011

343

–0 078

344

–0 093

345

–0 068

346

–0 025

347

0 021

348

0 008

349

–0 016

350

–0 038

14·0

351

–0 024

352

0 041

353

0 135

354

0 196

355

0 171

356

0 053

357

–0 111

358

–0 265

359

–0 348

360

–0 336

361

–0 258

362

–0 155

363

–0 059

364

–0 056

365

–0 123

366

–0 187

367

–0 218

368

–0 136

369

0 012

370

0 149

371

0 212

372

0 153

373

0 021

374

–0 104

375

–0 160

15·0

376

–0 142

377

–0 027

378

0 099

379

0 186

380

0 174

381

0 085

382

–0 031

383

–0 086

384

–0 069

385

0 012

386

0 103

387

0 164

388

0 129

389

0 047

390

–0 055

391

–0 097

392

–0 056

393

0 043

394

0 162

395

0 220

396

0 205

397

0 129

398

0 053

399

0 022

400

0 052

16·0

401

0 114

402

0 175

403

0 191

404

0 172

405

0 138

406

0 092

407

0 052

408

0 051

409

0 025

410

0 001

411

–0 026

412

–0 065

413

–0 073

414

–0 038

415

–0 001

416

0 029

417

0 030

418

–0 005

419

–0 045

420

–0 068

421

–0 093

422

–0 075

423

–0 067

424

–0 051

425

–0 049

17·0

426

–0 059

427

–0 077

428

–0 107

429

–0 143

430

–0 141

431

–0 142

432

–0 106

433

–0 080

434

–0 050

435

–0 030

436

–0 014

437

–0 017

438

–0 031

439

–0 037

440

–0 068

441

–0 113

442

–0 167

443

–0 203

444

–0 191

445

–0 135

446

–0 047

447

0 028

448

0 032

449

–0 031

450

–0 108

18·0

451

–0 157

452

–0 155

453

–0 081

454

–0 012

455

0 053

456

0 085

457

0 054

458

0 002

459

–0 026

460

–0 034

461

–0 014

462

0 031

463

0 061

464

0 098

465

0 123

466

0 103

467

0 078

468

0 046

469

0 042

470

0 044

471

0 072

472

0 109

473

0 133

474

0 138

475

0 125

19·0

476

0 095

477

0 105

478

0 129

479

0 181

480

0 206

481

0 200

482

0 168

483

0 140

484

0 149

485

0 186

486

0 237

487

0 242

488

0 207

489

0 130

490

0 055

491

0 015

492

0 014

493

0 036

494

0 054

495

0 056

496

0 022

497

–0 032

498

–0 076

499

–0 108

500

–0 099

20·0

501

–0 029

502

0 051

503

0 138

504

0 199

505

0 213

506

0 184

507

0 139

508

0 062

509

0 027

510

0 030

511

0 067

512

0 146

513

0 247

514

0 314

515

0 330

516

0 289

517

0 224

518

0 179

519

0 184

520

0 216

521

0 229

522

0 210

523

0 130

524

0 062

525

0 006

21·0

526

–0 004

527

0 004

528

0 018

529

0 031

530

0 020

531

0 014

532

–0 011

533

–0 022

534

–0 029

535

–0 042

536

–0 066

537

–0 120

538

–0 188

539

–0 241

540

–0 252

541

–0 243

542

–0 212

543

–0 183

544

–0 170

545

–0 189

546

–0 233

547

–0 286

548

–0 311

549

–0 280

550

–0 215

22·0

551

–0 128

552

–0 038

553

–0 018

554

–0 024

555

–0 052

556

–0 055

557

–0 033

558

0 013

559

0 061

560

0 079

561

0 060

562

0 024

563

–0 013

564

–0 027

565

–0 018

566

0 011

567

0 064

568

0 111

569

0 171

570

0 238

571

0 285

572

0 295

573

0 261

574

0 201

575

0 145

23·0

576

0 142

577

0 163

578

0 222

579

0 284

580

0 334

581

0 342

582

0 301

583

0 240

584

0 205

585

0 216

586

0 257

587

0 326

588

0 363

589

0 380

590

0 358

591

0 303

592

0 273

593

0 341

594

0 249

595

0 252

596

0 245

597

0 244

598

0 225

599

0 212

600

0 180

24·0

601

0 160

602

0 130

603

0 118

604

0 104

605

0 081

606

0 040

607

–0 004

608

–0 040

609

–0 057

610

–0 049

611

–0 021

612

0 011

613

0 033

614

0 038

615

0 027

616

0 019

617

0 024

618

0 040

619

0 069

620

0 082

621

0 086

622

0 068

623

0 056

624

0 036

625

0 006

25·0

626

–0 015

627

–0 049

628

–0 071

629

–0 075

630

–0 078

631

–0 074

632

–0 069

633

–0 094

634

–0 116

635

–0 150

636

–0 178

637

–0 188

638

–0 198

639

–0 194

640

–0 187

641

–0 170

642

–0 161

643

–0 154

644

–0 140

645

–0 115

646

–0 055

647

0 001

648

0 049

649

0 085

650

0 094

26·0

651

0 071

652

0 039

653

–0 001

654

–0 027

655

–0 025

656

0 000

657

0 028

658

0 045

659

0 019

660

–0 032

661

–0 101

662

–0 162

663

–0 198

664

–0 193

665

–0 149

666

–0 096

667

–0 075

668

–0 086

669

–0 151

670

–0 246

671

–0 329

672

–0 382

673

–0 392

674

–0 340

675

–0 286

27·0

676

–0 249

677

–0 245

678

–0 298

679

–0 348

680

–0 366

681

–0 330

682

–0 247

683

–0 175

684

–0 135

685

–0 149

686

–0 165

687

–0 178

688

–0 142

689

–0 097

690

–0 067

691

–0 051

692

–0 071

693

–0 101

694

–0 110

695

–0 091

696

–0 043

697

0 020

698

0 061

699

0 064

700

0 036

28·0

Tillæg 4 a

Signalværdier til anvendelse ved prøvningen på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A, kategori II (punkt 3.5.3.1.1)

| PS | = | målepunkt |
| --- | --- | --- |
| a | = | amplitude af den krævede værdi signal i 10–4 m |
| t | = | måletid i sekunder |

PS

=

målepunkt

a

=

amplitude af den krævede værdi signal i 10–4 m

t

=

måletid i sekunder

Ved gentagelse af signalsekvensen i tabellen for 701 målepunkter falder målepunkterne 700 og 0 tidsmæssigt sammen med amplituden a = 0.

| PS nr. | a
  10–4 m | t
  s |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 000 | 0 |
| 1 | 0 156 | 0·04 |
| 2 | 0 147 | 0·08 |
| 3 | 0 144 | |
| 4 | 0 162 | |
| 5 | 0 210 | |
| 6 | 0 272 | |
| 7 | 0 336 | |
| 8 | 0 382 | |
| 9 | 0 404 | |
| 10 | 0 408 | |
| 11 | 0 376 | |
| 12 | 0 324 | |
| 13 | 0 275 | |
| 14 | 0 226 | |
| 15 | 0 176 | |
| 16 | 0 141 | |
| 17 | 0 126 | |
| 18 | 0 144 | |
| 19 | 0 180 | |
| 20 | 0 205 | |
| 21 | 0 198 | |
| 22 | 0 184 | |
| 23 | 0 138 | |
| 24 | 0 102 | |
| 25 | 0 068 | 1·0 |
| 26 | 0 050 | |
| 27 | 0 055 | |
| 28 | 0 078 | |
| 29 | 0 120 | |
| 30 | 0 184 | |
| 31 | 0 209 | |
| 32 | 0 224 | |
| 33 | 0 206 | |
| 34 | 0 157 | |
| 35 | 0 101 | |
| 36 | 0 049 | |
| 37 | –0 002 | |
| 38 | –0 038 | |
| 39 | –0 068 | |
| 40 | –0 088 | |
| 41 | –0 100 | |
| 42 | –0 110 | |
| 43 | –0 151 | |
| 44 | –0 183 | |
| 45 | –0 234 | |
| 46 | –0 303 | |
| 47 | –0 364 | |
| 48 | –0 410 | |
| 49 | –0 407 | |
| 50 | –0 367 | 2·0 |
| 51 | –0 289 | |
| 52 | –0 180 | |
| 53 | –0 081 | |
| 54 | –0 000 | |
| 55 | –0 011 | |
| 56 | –0 070 | |
| 57 | –0 168 | |
| 58 | –0 256 | |
| 59 | –0 307 | |
| 60 | –0 302 | |
| 61 | –0 249 | |
| 62 | –0 157 | |
| 63 | –0 056 | |
| 64 | 0 013 | |
| 65 | 0 044 | |
| 66 | 0 025 | |
| 67 | –0 026 | |
| 68 | –0 077 | |
| 69 | –0 115 | |
| 70 | –0 131 | |
| 71 | –0 102 | |
| 72 | –0 031 | |
| 73 | 0 035 | |
| 74 | 0 078 | |
| 75 | 0 057 | 3·0 |
| 76 | 0 000 | |
| 77 | –0 069 | |
| 78 | –0 124 | |
| 79 | –0 143 | |
| 80 | –0 129 | |
| 81 | –0 091 | |
| 82 | –0 045 | |
| 83 | –0 004 | |
| 84 | –0 004 | |
| 85 | –0 016 | |
| 86 | –0 047 | |
| 87 | –0 080 | |
| 88 | –0 083 | |
| 89 | –0 080 | |
| 90 | –0 060 | |
| 91 | –0 029 | |
| 92 | –0 013 | |
| 93 | –0 004 | |
| 94 | –0 039 | |
| 95 | –0 100 | |
| 96 | –0 171 | |
| 97 | –0 218 | |
| 98 | –0 226 | |
| 99 | –0 190 | |
| 100 | –0 116 | 4·0 |
| 101 | –0 054 | |
| 102 | –0 001 | |
| 103 | –0 001 | |
| 104 | –0 045 | |
| 105 | –0 126 | |
| 106 | –0 191 | |
| 107 | –0 223 | |
| 108 | –0 206 | |
| 109 | –0 168 | |
| 110 | –0 122 | |
| 111 | –0 095 | |
| 112 | –0 101 | |
| 113 | –0 114 | |
| 114 | –0 161 | |
| 115 | –0 212 | |
| 116 | –0 254 | |
| 117 | –0 273 | |
| 118 | –0 258 | |
| 119 | –0 211 | |
| 120 | –0 169 | |
| 121 | –0 125 | |
| 122 | –0 115 | |
| 123 | –0 127 | |
| 124 | –0 156 | |
| 125 | –0 185 | 5·0 |
| 126 | –0 232 | |
| 127 | –0 256 | |
| 128 | –0 260 | |
| 129 | –0 260 | |
| 130 | –0 247 | |
| 131 | –0 228 | |
| 132 | –0 204 | |
| 133 | –0 192 | |
| 134 | –0 179 | |
| 135 | –0 144 | |
| 136 | –0 128 | |
| 137 | –0 117 | |
| 138 | –0 131 | |
| 139 | –0 154 | |
| 140 | –0 164 | |
| 141 | –0 160 | |
| 142 | –0 128 | |
| 143 | –0 059 | |
| 144 | 0 015 | |
| 145 | 0 074 | |
| 146 | 0 034 | |
| 147 | 0 042 | |
| 148 | –0 034 | |
| 149 | –0 101 | |
| 150 | –0 147 | 6·0 |
| 151 | –0 141 | |
| 152 | –0 091 | |
| 153 | –0 031 | |
| 154 | 0 017 | |
| 155 | 0 027 | |
| 156 | –0 012 | |
| 157 | –0 058 | |
| 158 | –0 127 | |
| 159 | –0 151 | |
| 160 | –0 125 | |
| 161 | –0 049 | |
| 162 | 0 045 | |
| 163 | 0 104 | |
| 164 | 0 122 | |
| 165 | 0 104 | |
| 166 | 0 046 | |
| 167 | –0 018 | |
| 168 | –0 047 | |
| 169 | –0 036 | |
| 170 | 0 016 | |
| 171 | 0 145 | |
| 172 | 0 257 | |
| 173 | 0 330 | |
| 174 | 0 330 | |
| 175 | 0 258 | 7·0 |
| 176 | 0 138 | |
| 177 | 0 034 | |
| 178 | –0 037 | |
| 179 | –0 030 | |
| 180 | 0 026 | |
| 181 | 0 141 | |
| 182 | 0 216 | |
| 183 | 0 243 | |
| 184 | 0 188 | |
| 185 | 0 079 | |
| 186 | –0 015 | |
| 187 | –0 047 | |
| 188 | –0 008 | |
| 189 | 0 091 | |
| 190 | 0 230 | |
| 191 | 0 340 | |
| 192 | 0 381 | |
| 193 | 0 332 | |
| 194 | 0 225 | |
| 195 | 0 099 | |
| 196 | 0 014 | |
| 197 | –0 012 | |
| 198 | 0 033 | |
| 199 | 0 131 | |
| 200 | 0 247 | 8·0 |
| 201 | 0 335 | |
| 202 | 0 348 | |
| 203 | 0 314 | |
| 204 | 0 239 | |
| 205 | 0 161 | |
| 206 | 0 124 | |
| 207 | 0 139 | |
| 208 | 0 218 | |
| 209 | 0 328 | |
| 210 | 0 405 | |
| 211 | 0 426 | |
| 212 | 0 403 | |
| 213 | 0 314 | |
| 214 | 0 191 | |
| 215 | 0 088 | |
| 216 | 0 025 | |
| 217 | 0 030 | |
| 218 | 0 087 | |
| 219 | 0 173 | |
| 220 | 0 240 | |
| 221 | 0 274 | |
| 222 | 0 250 | |
| 223 | 0 182 | |
| 224 | 0 077 | |
| 225 | –0 019 | 9·0 |
| 226 | –0 075 | |
| 227 | –0 061 | |
| 228 | –0 033 | |
| 229 | 0 011 | |
| 230 | 0 042 | |
| 231 | 0 025 | |
| 232 | –0 021 | |
| 233 | –0 078 | |
| 234 | –0 142 | |
| 235 | –0 197 | |
| 236 | –0 225 | |
| 237 | –0 217 | |
| 238 | –0 196 | |
| 239 | –0 133 | |
| 240 | –0 038 | |
| 241 | 0 052 | |
| 242 | 0 128 | |
| 243 | 0 168 | |
| 244 | 0 164 | |
| 245 | 0 169 | |
| 246 | 0 170 | |
| 247 | 0 188 | |
| 248 | 0 210 | |
| 249 | 0 220 | |
| 250 | 0 210 | 10·0 |
| 251 | 0 185 | |
| 252 | 0 149 | |
| 253 | 0 100 | |
| 254 | 0 057 | |
| 255 | 0 035 | |
| 256 | 0 006 | |
| 257 | –0 000 | |
| 258 | 0 010 | |
| 259 | 0 034 | |
| 260 | 0 047 | |
| 261 | 0 047 | |
| 262 | 0 031 | |
| 263 | 0 028 | |
| 264 | 0 036 | |
| 265 | 0 072 | |
| 266 | 0 125 | |
| 267 | 0 188 | |
| 268 | 0 216 | |
| 269 | 0 189 | |
| 270 | 0 119 | |
| 271 | 0 031 | |
| 272 | –0 026 | |
| 273 | –0 059 | |
| 274 | –0 052 | |
| 275 | –0 009 | 11·0 |
| 276 | 0 039 | |
| 277 | 0 081 | |
| 278 | 0 107 | |
| 279 | 0 079 | |
| 280 | 0 023 | |
| 281 | –0 044 | |
| 282 | –0 121 | |
| 283 | –0 168 | |
| 284 | –0 172 | |
| 285 | –0 147 | |
| 286 | –0 119 | |
| 287 | –0 114 | |
| 288 | –0 155 | |
| 289 | –0 217 | |
| 290 | –0 287 | |
| 291 | –0 243 | |
| 292 | –0 341 | |
| 293 | –0 289 | |
| 294 | –0 217 | |
| 295 | –0 157 | |
| 296 | –0 150 | |
| 297 | –0 193 | |
| 298 | –0 248 | |
| 299 | –0 319 | |
| 300 | –0 371 | 12·0 |
| 301 | –0 378 | |
| 302 | –0 354 | |
| 303 | –0 309 | |
| 304 | –0 264 | |
| 305 | –0 241 | |
| 306 | –0 236 | |
| 307 | –0 264 | |
| 308 | –0 262 | |
| 309 | –0 282 | |
| 310 | –0 275 | |
| 311 | –0 278 | |
| 312 | –0 285 | |
| 313 | –0 302 | |
| 314 | –0 318 | |
| 315 | –0 316 | |
| 316 | –0 293 | |
| 317 | –0 238 | |
| 318 | –0 154 | |
| 319 | –0 070 | |
| 320 | –0 021 | |
| 321 | –0 029 | |
| 322 | –0 075 | |
| 323 | –0 138 | |
| 324 | –0 189 | |
| 325 | –0 193 | 13·0 |
| 326 | –0 153 | |
| 327 | –0 095 | |
| 328 | –0 012 | |
| 329 | 0 033 | |
| 330 | 0 069 | |
| 331 | 0 064 | |
| 332 | 0 000 | |
| 333 | –0 074 | |
| 334 | –0 147 | |
| 335 | –0 164 | |
| 336 | –0 142 | |
| 337 | –0 067 | |
| 338 | –0 001 | |
| 339 | 0 057 | |
| 340 | 0 080 | |
| 341 | 0 040 | |
| 342 | –0 010 | |
| 343 | –0 096 | |
| 344 | –0 148 | |
| 345 | –0 164 | |
| 346 | –0 134 | |
| 347 | –0 060 | |
| 348 | 0 038 | |
| 349 | 0 136 | |
| 350 | 0 195 | 14·0 |
| 351 | 0 170 | |
| 352 | 0 077 | |
| 353 | –0 067 | |
| 354 | –0 212 | |
| 355 | –0 321 | |
| 356 | –0 356 | |
| 357 | –0 339 | |
| 358 | –0 277 | |
| 359 | –0 189 | |
| 360 | –0 119 | |
| 361 | –0 100 | |
| 362 | –0 124 | |
| 363 | –0 170 | 14·0 |
| 364 | –0 193 | |
| 365 | –0 173 | |
| 366 | –0 105 | |
| 367 | –0 000 | |
| 368 | 0 075 | |
| 369 | 0 092 | |
| 370 | 0 074 | |
| 371 | 0 011 | |
| 372 | –0 049 | |
| 373 | –0 082 | |
| 374 | –0 076 | |
| 375 | –0 039 | 15·0 |
| 376 | 0 010 | |
| 377 | 0 053 | |
| 378 | 0 078 | |
| 379 | 0 068 | |
| 380 | 0 033 | |
| 381 | 0 004 | |
| 382 | –0 000 | |
| 383 | –0 013 | |
| 384 | –0 003 | |
| 385 | 0 000 | |
| 386 | –0 001 | |
| 387 | –0 010 | |
| 388 | –0 023 | |
| 389 | –0 019 | |
| 390 | 0 014 | |
| 391 | 0 060 | |
| 392 | 0 093 | |
| 393 | 0 117 | |
| 394 | 0 137 | |
| 395 | 0 123 | |
| 396 | 0 098 | |
| 397 | 0 075 | |
| 398 | 0 055 | |
| 399 | 0 062 | |
| 400 | 0 087 | 16·0 |
| 401 | 0 113 | |
| 402 | 0 126 | |
| 403 | 0 139 | |
| 404 | 0 119 | |
| 405 | 0 080 | |
| 406 | 0 023 | |
| 407 | –0 043 | |
| 408 | –0 099 | |
| 409 | –0 121 | |
| 410 | –0 090 | |
| 411 | –0 009 | |
| 412 | 0 072 | |
| 413 | 0 120 | |
| 414 | 0 111 | |
| 415 | 0 049 | |
| 416 | –0 021 | |
| 417 | –0 098 | |
| 418 | –0 136 | |
| 419 | –0 117 | |
| 420 | –0 072 | |
| 421 | –0 020 | |
| 422 | 0 038 | |
| 423 | 0 061 | |
| 424 | 0 026 | |
| 425 | –0 016 | 17·0 |
| 426 | –0 090 | |
| 427 | –0 151 | |
| 428 | –0 171 | |
| 429 | –0 150 | |
| 430 | –0 080 | |
| 431 | –0 001 | |
| 432 | 0 064 | |
| 433 | 0 113 | |
| 434 | 0 109 | |
| 435 | 0 089 | |
| 436 | 0 016 | |
| 437 | –0 040 | |
| 438 | –0 098 | |
| 439 | –0 142 | |
| 440 | –0 147 | |
| 441 | –0 112 | |
| 442 | –0 028 | |
| 443 | 0 058 | |
| 444 | 0 118 | |
| 445 | 0 124 | |
| 446 | 0 080 | |
| 447 | 0 006 | |
| 448 | –0 052 | |
| 449 | –0 068 | |
| 450 | –0 050 | 18·0 |
| 451 | –0 000 | |
| 452 | 0 063 | |
| 453 | 0 129 | |
| 454 | 0 155 | |
| 455 | 0 156 | |
| 456 | 0 111 | |
| 457 | 0 069 | |
| 458 | 0 049 | |
| 459 | 0 036 | |
| 460 | 0 056 | |
| 461 | 0 100 | |
| 462 | 0 143 | |
| 463 | 0 178 | |
| 464 | 0 193 | |
| 465 | 0 178 | |
| 466 | 0 136 | |
| 467 | 0 087 | |
| 468 | 0 050 | |
| 469 | 0 041 | |
| 470 | 0 067 | |
| 471 | 0 117 | |
| 472 | 0 165 | |
| 473 | 0 188 | |
| 474 | 0 178 | |
| 475 | 0 171 | 19·0 |
| 476 | 0 154 | |
| 477 | 0 141 | |
| 478 | 0 137 | |
| 479 | 0 146 | |
| 480 | 0 177 | |
| 481 | 0 231 | |
| 482 | 0 282 | |
| 483 | 0 314 | |
| 484 | 0 287 | |
| 485 | 0 222 | |
| 486 | 0 138 | |
| 487 | 0 050 | |
| 488 | –0 003 | |
| 489 | 0 001 | |
| 490 | 0 041 | |
| 491 | 0 095 | |
| 492 | 0 124 | |
| 493 | 0 112 | |
| 494 | 0 060 | |
| 495 | –0 022 | |
| 496 | –0 112 | |
| 497 | –0 161 | |
| 498 | –0 153 | |
| 499 | –0 087 | |
| 500 | 0 030 | 20·0 |
| 501 | 0 127 | |
| 502 | 0 197 | |
| 503 | 0 203 | |
| 504 | 0 147 | |
| 505 | 0 060 | |
| 506 | –0 027 | |
| 507 | –0 103 | |
| 508 | –0 096 | |
| 509 | –0 026 | |
| 510 | 0 062 | |
| 511 | 0 198 | |
| 512 | 0 275 | |
| 513 | 0 293 | |
| 514 | 0 244 | |
| 515 | 0 149 | |
| 516 | 0 056 | |
| 517 | 0 005 | |
| 518 | –0 001 | |
| 519 | 0 023 | |
| 520 | 0 035 | |
| 521 | 0 063 | |
| 522 | 0 034 | |
| 523 | –0 009 | |
| 524 | –0 074 | |
| 525 | –0 154 | 21·0 |
| 526 | –0 203 | |
| 527 | –0 204 | |
| 528 | –0 167 | |
| 529 | –0 119 | |
| 530 | –0 077 | |
| 531 | –0 068 | |
| 532 | –0 094 | |
| 533 | –0 168 | |
| 534 | –0 254 | |
| 535 | –0 337 | |
| 536 | –0 383 | |
| 537 | –0 400 | |
| 538 | –0 391 | |
| 539 | –0 365 | |
| 540 | –0 346 | |
| 541 | –0 342 | |
| 542 | –0 372 | |
| 543 | –0 398 | |
| 544 | –0 431 | |
| 545 | –0 464 | |
| 546 | –0 459 | |
| 547 | –0 425 | |
| 548 | –0 354 | |
| 549 | –0 259 | |
| 550 | –0 187 | 22·0 |
| 551 | –0 174 | |
| 552 | –0 182 | |
| 553 | –0 211 | |
| 554 | –0 241 | |
| 555 | –0 228 | |
| 556 | –0 192 | |
| 557 | –0 131 | |
| 558 | –0 066 | |
| 559 | –0 050 | |
| 560 | –0 065 | |
| 561 | –0 117 | |
| 562 | –0 164 | |
| 563 | –0 191 | |
| 564 | –0 165 | |
| 565 | –0 109 | |
| 566 | –0 025 | |
| 567 | 0 081 | |
| 568 | 0 163 | |
| 569 | 0 191 | |
| 570 | 0 164 | |
| 571 | 0 089 | |
| 572 | –0 004 | |
| 573 | –0 075 | |
| 574 | –0 099 | |
| 575 | –0 054 | 23·0 |
| 576 | 0 024 | |
| 577 | 0 126 | |
| 578 | 0 203 | |
| 579 | 0 223 | |
| 580 | 0 200 | |
| 581 | 0 113 | |
| 582 | 0 026 | |
| 583 | –0 008 | |
| 584 | –0 003 | |
| 585 | 0 057 | |
| 586 | 0 149 | |
| 587 | 0 236 | |
| 588 | 0 290 | |
| 589 | 0 299 | |
| 590 | 0 244 | |
| 591 | 0 192 | |
| 592 | 0 145 | |
| 593 | 0 095 | |
| 594 | 0 090 | |
| 595 | 0 111 | |
| 596 | 0 151 | |
| 597 | 0 186 | |
| 598 | 0 185 | |
| 599 | 0 165 | |
| 600 | 0 120 | 24·0 |
| 601 | 0 057 | |
| 602 | 0 008 | |
| 603 | –0 022 | |
| 604 | –0 044 | |
| 605 | –0 062 | |
| 606 | –0 070 | |
| 607 | –0 061 | |
| 608 | –0 057 | |
| 609 | –0 044 | |
| 610 | –0 040 | |
| 611 | –0 037 | |
| 612 | –0 028 | |
| 613 | –0 017 | |
| 614 | –0 006 | |
| 615 | 0 011 | |
| 616 | 0 032 | |
| 617 | 0 045 | |
| 618 | 0 050 | |
| 619 | 0 039 | |
| 620 | 0 036 | |
| 621 | 0 027 | |
| 622 | 0 025 | |
| 623 | 0 006 | |
| 624 | 0 000 | |
| 625 | –0 012 | 25·0 |
| 626 | –0 040 | |
| 627 | –0 047 | |
| 628 | –0 058 | |
| 629 | –0 070 | |
| 630 | –0 076 | |
| 631 | –0 098 | |
| 632 | –0 103 | |
| 633 | –0 127 | |
| 634 | –0 158 | |
| 635 | –0 158 | |
| 636 | –0 163 | |
| 637 | –0 182 | |
| 638 | –0 177 | |
| 639 | –0 184 | |
| 640 | –0 201 | |
| 641 | –0 199 | |
| 642 | –0 187 | |
| 643 | –0 145 | |
| 644 | –0 092 | |
| 645 | –0 040 | |
| 646 | 0 017 | |
| 647 | 0 044 | |
| 648 | 0 061 | |
| 649 | 0 029 | |
| 650 | –0 018 | 26·0 |
| 651 | –0 078 | |
| 652 | –0 129 | |
| 653 | –0 135 | |
| 654 | –0 110 | |
| 655 | –0 039 | |
| 656 | 0 008 | |
| 657 | 0 019 | |
| 658 | –0 033 | |
| 659 | –0 102 | |
| 660 | –0 194 | |
| 661 | –0 264 | |
| 662 | –0 292 | |
| 663 | –0 261 | |
| 664 | –0 210 | |
| 665 | –0 147 | |
| 666 | –0 092 | |
| 667 | –0 089 | |
| 668 | –0 138 | |
| 669 | –0 248 | |
| 670 | –0 360 | |
| 671 | –0 455 | |
| 672 | –0 497 | |
| 673 | –0 473 | |
| 674 | –0 393 | |
| 675 | –0 294 | 27·0 |
| 676 | –0 230 | |
| 677 | –0 214 | |
| 678 | –0 241 | |
| 679 | –0 294 | |
| 680 | –0 343 | |
| 681 | –0 375 | |
| 682 | –0 379 | |
| 683 | –0 349 | |
| 684 | –0 276 | |
| 685 | –0 202 | |
| 686 | –0 136 | |
| 687 | –0 099 | |
| 688 | –0 101 | |
| 689 | –0 139 | |
| 690 | –0 196 | |
| 691 | –0 246 | |
| 692 | –0 256 | |
| 693 | –0 234 | |
| 694 | –0 156 | |
| 695 | –0 078 | |
| 696 | 0 015 | |
| 697 | 0 083 | |
| 698 | 0 118 | |
| 699 | 0 080 | |
| 700 | 0 000 | 31·0 |

PS nr.

a

10–4 m

t

s

0

0 000

0

1

0 156

0·04

2

0 147

0·08

3

0 144

4

0 162

5

0 210

6

0 272

7

0 336

8

0 382

9

0 404

10

0 408

11

0 376

12

0 324

13

0 275

14

0 226

15

0 176

16

0 141

17

0 126

18

0 144

19

0 180

20

0 205

21

0 198

22

0 184

23

0 138

24

0 102

25

0 068

1·0

26

0 050

27

0 055

28

0 078

29

0 120

30

0 184

31

0 209

32

0 224

33

0 206

34

0 157

35

0 101

36

0 049

37

–0 002

38

–0 038

39

–0 068

40

–0 088

41

–0 100

42

–0 110

43

–0 151

44

–0 183

45

–0 234

46

–0 303

47

–0 364

48

–0 410

49

–0 407

50

–0 367

2·0

51

–0 289

52

–0 180

53

–0 081

54

–0 000

55

–0 011

56

–0 070

57

–0 168

58

–0 256

59

–0 307

60

–0 302

61

–0 249

62

–0 157

63

–0 056

64

0 013

65

0 044

66

0 025

67

–0 026

68

–0 077

69

–0 115

70

–0 131

71

–0 102

72

–0 031

73

0 035

74

0 078

75

0 057

3·0

76

0 000

77

–0 069

78

–0 124

79

–0 143

80

–0 129

81

–0 091

82

–0 045

83

–0 004

84

–0 004

85

–0 016

86

–0 047

87

–0 080

88

–0 083

89

–0 080

90

–0 060

91

–0 029

92

–0 013

93

–0 004

94

–0 039

95

–0 100

96

–0 171

97

–0 218

98

–0 226

99

–0 190

100

–0 116

4·0

101

–0 054

102

–0 001

103

–0 001

104

–0 045

105

–0 126

106

–0 191

107

–0 223

108

–0 206

109

–0 168

110

–0 122

111

–0 095

112

–0 101

113

–0 114

114

–0 161

115

–0 212

116

–0 254

117

–0 273

118

–0 258

119

–0 211

120

–0 169

121

–0 125

122

–0 115

123

–0 127

124

–0 156

125

–0 185

5·0

126

–0 232

127

–0 256

128

–0 260

129

–0 260

130

–0 247

131

–0 228

132

–0 204

133

–0 192

134

–0 179

135

–0 144

136

–0 128

137

–0 117

138

–0 131

139

–0 154

140

–0 164

141

–0 160

142

–0 128

143

–0 059

144

0 015

145

0 074

146

0 034

147

0 042

148

–0 034

149

–0 101

150

–0 147

6·0

151

–0 141

152

–0 091

153

–0 031

154

0 017

155

0 027

156

–0 012

157

–0 058

158

–0 127

159

–0 151

160

–0 125

161

–0 049

162

0 045

163

0 104

164

0 122

165

0 104

166

0 046

167

–0 018

168

–0 047

169

–0 036

170

0 016

171

0 145

172

0 257

173

0 330

174

0 330

175

0 258

7·0

176

0 138

177

0 034

178

–0 037

179

–0 030

180

0 026

181

0 141

182

0 216

183

0 243

184

0 188

185

0 079

186

–0 015

187

–0 047

188

–0 008

189

0 091

190

0 230

191

0 340

192

0 381

193

0 332

194

0 225

195

0 099

196

0 014

197

–0 012

198

0 033

199

0 131

200

0 247

8·0

201

0 335

202

0 348

203

0 314

204

0 239

205

0 161

206

0 124

207

0 139

208

0 218

209

0 328

210

0 405

211

0 426

212

0 403

213

0 314

214

0 191

215

0 088

216

0 025

217

0 030

218

0 087

219

0 173

220

0 240

221

0 274

222

0 250

223

0 182

224

0 077

225

–0 019

9·0

226

–0 075

227

–0 061

228

–0 033

229

0 011

230

0 042

231

0 025

232

–0 021

233

–0 078

234

–0 142

235

–0 197

236

–0 225

237

–0 217

238

–0 196

239

–0 133

240

–0 038

241

0 052

242

0 128

243

0 168

244

0 164

245

0 169

246

0 170

247

0 188

248

0 210

249

0 220

250

0 210

10·0

251

0 185

252

0 149

253

0 100

254

0 057

255

0 035

256

0 006

257

–0 000

258

0 010

259

0 034

260

0 047

261

0 047

262

0 031

263

0 028

264

0 036

265

0 072

266

0 125

267

0 188

268

0 216

269

0 189

270

0 119

271

0 031

272

–0 026

273

–0 059

274

–0 052

275

–0 009

11·0

276

0 039

277

0 081

278

0 107

279

0 079

280

0 023

281

–0 044

282

–0 121

283

–0 168

284

–0 172

285

–0 147

286

–0 119

287

–0 114

288

–0 155

289

–0 217

290

–0 287

291

–0 243

292

–0 341

293

–0 289

294

–0 217

295

–0 157

296

–0 150

297

–0 193

298

–0 248

299

–0 319

300

–0 371

12·0

301

–0 378

302

–0 354

303

–0 309

304

–0 264

305

–0 241

306

–0 236

307

–0 264

308

–0 262

309

–0 282

310

–0 275

311

–0 278

312

–0 285

313

–0 302

314

–0 318

315

–0 316

316

–0 293

317

–0 238

318

–0 154

319

–0 070

320

–0 021

321

–0 029

322

–0 075

323

–0 138

324

–0 189

325

–0 193

13·0

326

–0 153

327

–0 095

328

–0 012

329

0 033

330

0 069

331

0 064

332

0 000

333

–0 074

334

–0 147

335

–0 164

336

–0 142

337

–0 067

338

–0 001

339

0 057

340

0 080

341

0 040

342

–0 010

343

–0 096

344

–0 148

345

–0 164

346

–0 134

347

–0 060

348

0 038

349

0 136

350

0 195

14·0

351

0 170

352

0 077

353

–0 067

354

–0 212

355

–0 321

356

–0 356

357

–0 339

358

–0 277

359

–0 189

360

–0 119

361

–0 100

362

–0 124

363

–0 170

14·0

364

–0 193

365

–0 173

366

–0 105

367

–0 000

368

0 075

369

0 092

370

0 074

371

0 011

372

–0 049

373

–0 082

374

–0 076

375

–0 039

15·0

376

0 010

377

0 053

378

0 078

379

0 068

380

0 033

381

0 004

382

–0 000

383

–0 013

384

–0 003

385

0 000

386

–0 001

387

–0 010

388

–0 023

389

–0 019

390

0 014

391

0 060

392

0 093

393

0 117

394

0 137

395

0 123

396

0 098

397

0 075

398

0 055

399

0 062

400

0 087

16·0

401

0 113

402

0 126

403

0 139

404

0 119

405

0 080

406

0 023

407

–0 043

408

–0 099

409

–0 121

410

–0 090

411

–0 009

412

0 072

413

0 120

414

0 111

415

0 049

416

–0 021

417

–0 098

418

–0 136

419

–0 117

420

–0 072

421

–0 020

422

0 038

423

0 061

424

0 026

425

–0 016

17·0

426

–0 090

427

–0 151

428

–0 171

429

–0 150

430

–0 080

431

–0 001

432

0 064

433

0 113

434

0 109

435

0 089

436

0 016

437

–0 040

438

–0 098

439

–0 142

440

–0 147

441

–0 112

442

–0 028

443

0 058

444

0 118

445

0 124

446

0 080

447

0 006

448

–0 052

449

–0 068

450

–0 050

18·0

451

–0 000

452

0 063

453

0 129

454

0 155

455

0 156

456

0 111

457

0 069

458

0 049

459

0 036

460

0 056

461

0 100

462

0 143

463

0 178

464

0 193

465

0 178

466

0 136

467

0 087

468

0 050

469

0 041

470

0 067

471

0 117

472

0 165

473

0 188

474

0 178

475

0 171

19·0

476

0 154

477

0 141

478

0 137

479

0 146

480

0 177

481

0 231

482

0 282

483

0 314

484

0 287

485

0 222

486

0 138

487

0 050

488

–0 003

489

0 001

490

0 041

491

0 095

492

0 124

493

0 112

494

0 060

495

–0 022

496

–0 112

497

–0 161

498

–0 153

499

–0 087

500

0 030

20·0

501

0 127

502

0 197

503

0 203

504

0 147

505

0 060

506

–0 027

507

–0 103

508

–0 096

509

–0 026

510

0 062

511

0 198

512

0 275

513

0 293

514

0 244

515

0 149

516

0 056

517

0 005

518

–0 001

519

0 023

520

0 035

521

0 063

522

0 034

523

–0 009

524

–0 074

525

–0 154

21·0

526

–0 203

527

–0 204

528

–0 167

529

–0 119

530

–0 077

531

–0 068

532

–0 094

533

–0 168

534

–0 254

535

–0 337

536

–0 383

537

–0 400

538

–0 391

539

–0 365

540

–0 346

541

–0 342

542

–0 372

543

–0 398

544

–0 431

545

–0 464

546

–0 459

547

–0 425

548

–0 354

549

–0 259

550

–0 187

22·0

551

–0 174

552

–0 182

553

–0 211

554

–0 241

555

–0 228

556

–0 192

557

–0 131

558

–0 066

559

–0 050

560

–0 065

561

–0 117

562

–0 164

563

–0 191

564

–0 165

565

–0 109

566

–0 025

567

0 081

568

0 163

569

0 191

570

0 164

571

0 089

572

–0 004

573

–0 075

574

–0 099

575

–0 054

23·0

576

0 024

577

0 126

578

0 203

579

0 223

580

0 200

581

0 113

582

0 026

583

–0 008

584

–0 003

585

0 057

586

0 149

587

0 236

588

0 290

589

0 299

590

0 244

591

0 192

592

0 145

593

0 095

594

0 090

595

0 111

596

0 151

597

0 186

598

0 185

599

0 165

600

0 120

24·0

601

0 057

602

0 008

603

–0 022

604

–0 044

605

–0 062

606

–0 070

607

–0 061

608

–0 057

609

–0 044

610

–0 040

611

–0 037

612

–0 028

613

–0 017

614

–0 006

615

0 011

616

0 032

617

0 045

618

0 050

619

0 039

620

0 036

621

0 027

622

0 025

623

0 006

624

0 000

625

–0 012

25·0

626

–0 040

627

–0 047

628

–0 058

629

–0 070

630

–0 076

631

–0 098

632

–0 103

633

–0 127

634

–0 158

635

–0 158

636

–0 163

637

–0 182

638

–0 177

639

–0 184

640

–0 201

641

–0 199

642

–0 187

643

–0 145

644

–0 092

645

–0 040

646

0 017

647

0 044

648

0 061

649

0 029

650

–0 018

26·0

651

–0 078

652

–0 129

653

–0 135

654

–0 110

655

–0 039

656

0 008

657

0 019

658

–0 033

659

–0 102

660

–0 194

661

–0 264

662

–0 292

663

–0 261

664

–0 210

665

–0 147

666

–0 092

667

–0 089

668

–0 138

669

–0 248

670

–0 360

671

–0 455

672

–0 497

673

–0 473

674

–0 393

675

–0 294

27·0

676

–0 230

677

–0 214

678

–0 241

679

–0 294

680

–0 343

681

–0 375

682

–0 379

683

–0 349

684

–0 276

685

–0 202

686

–0 136

687

–0 099

688

–0 101

689

–0 139

690

–0 196

691

–0 246

692

–0 256

693

–0 234

694

–0 156

695

–0 078

696

0 015

697

0 083

698

0 118

699

0 080

700

0 000

31·0

Tillæg 4b

Signalværdier til anvendelse ved prøvning på prøvestand af førersæder til traktorer i klasse A, kategori III (punkt 3.5.3.1.1)

| PS | = | målepunkt |
| --- | --- | --- |
| a | = | signalets amplitude i målepunktet mm |
| t | = | måletid i sekunder |

PS

=

målepunkt

a

=

signalets amplitude i målepunktet mm

t

=

måletid i sekunder

Ved gentagelse af signalsekvensen i tabellen for 701 målepunkter falder målepunkterne 700 og 0 tidsmæssigt sammen, med amplituden a = 0.

| PS
  nr. | a
  mm | t
  s |
| --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 000 |
| 2 | –3 | 0 027 |
| 3 | 0 | 0 055 |
| 4 | 2 | 0 082 |
| 5 | 4 | 0 109 |
| 6 | 6 | 0 137 |
| 7 | 6 | 0 164 |
| 8 | 5 | 0 192 |
| 9 | 3 | 0 219 |
| 10 | 1 | 0 246 |
| 11 | –0 | 0 274 |
| 12 | –2 | 0 301 |
| 13 | 4 | 0 328 |
| 14 | –4 | 0 356 |
| 15 | –4 | 0 383 |
| 16 | –2 | 0 411 |
| 17 | –1 | 0 439 |
| 18 | 0 | 0 465 |
| 19 | 2 | 0 493 |
| 20 | 3 | 0 520 |
| 21 | 4 | 0 547 |
| 22 | 3 | 0 575 |
| 23 | 1 | 0 602 |
| 24 | 0 | 0 630 |
| 25 | –1 | 0 657 |
| 26 | –3 | 0 684 |
| 27 | –4 | 0 712 |
| 28 | –4 | 0 739 |
| 29 | –4 | 0 766 |
| 30 | –2 | 0 794 |
| 31 | –0 | 0 821 |
| 32 | 2 | 0 848 |
| 33 | 4 | 0 876 |
| 34 | 6 | 0 903 |
| 35 | 6 | 0 931 |
| 36 | 6 | 0 958 |
| 37 | 4 | 0 985 |
| 38 | 1 | 1 013 |
| 39 | –1 | 1 040 |
| 40 | –4 | 1 067 |
| 41 | –6 | 1 093 |
| 42 | –8 | 1 122 |
| 43 | –8 | 1 150 |
| 44 | –7 | 1 177 |
| 45 | –4 | 1 204 |
| 46 | –1 | 1 232 |
| 47 | 2 | 1 259 |
| 48 | 6 | 1 286 |
| 49 | 8 | 1 314 |
| 50 | 10 | 1 341 |
| 51 | 10 | 1 369 |
| 52 | 8 | 1 396 |
| 53 | 4 | 1 423 |
| 54 | 0 | 1 451 |
| 55 | –4 | 1 478 |
| 56 | –8 | 1 505 |
| 57 | –11 | 1 533 |
| 58 | –13 | 1 560 |
| 59 | –12 | 1 587 |
| 60 | –9 | 1 613 |
| 61 | –4 | 1 642 |
| 62 | 6 | 1 670 |
| 63 | 6 | 1 697 |
| 64 | 11 | 1 724 |
| 65 | 15 | 1 752 |
| 66 | 16 | 1 779 |
| 67 | 14 | 1 806 |
| 68 | 11 | 1 834 |
| 69 | 5 | 1 861 |
| 70 | –1 | 1 869 |
| 71 | –8 | 1 916 |
| 72 | –14 | 1 943 |
| 73 | –18 | 1 971 |
| 74 | –19 | 1 998 |
| 75 | –17 | 2 025 |
| 76 | –13 | 2 053 |
| 77 | –6 | 2 080 |
| 78 | 0 | 2 108 |
| 79 | 8 | 2 135 |
| 80 | 15 | 2 162 |
| 81 | 19 | 2 190 |
| 82 | 21 | 2 217 |
| 83 | 19 | 2 244 |
| 84 | 15 | 2 272 |
| 85 | 8 | 2 299 |
| 86 | 0 | 2 326 |
| 87 | –7 | 2 354 |
| 88 | –15 | 2 361 |
| 89 | –19 | 2 409 |
| 90 | –21 | 2 436 |
| 91 | –20 | 2 463 |
| 92 | –15 | 2 491 |
| 93 | –8 | 2 518 |
| 94 | –0 | 2 545 |
| 95 | 7 | 2 573 |
| 96 | 14 | 2 600 |
| 97 | 19 | 2 628 |
| 98 | 21 | 2 655 |
| 99 | 19 | 2 662 |
| 100 | 14 | 2 710 |
| 101 | 7 | 2 737 |
| 102 | –0 | 2 764 |
| 103 | 8 | 2 792 |
| 104 | –15 | 2 819 |
| 105 | 19 | 2 847 |
| 106 | 20 | 2 874 |
| 107 | –18 | 2 901 |
| 108 | 13 | 2 929 |
| 109 | –5 | 2 956 |
| 110 | 2 | 2 983 |
| 111 | 10 | 3 011 |
| 112 | 16 | 3 038 |
| 113 | 20 | 3 055 |
| 114 | 20 | 3 093 |
| 115 | 17 | 3 120 |
| 116 | 12 | 3 148 |
| 117 | 5 | 3 175 |
| 118 | –3 | 3 202 |
| 119 | –10 | 3 230 |
| 120 | –17 | 3 257 |
| 121 | –20 | 3 284 |
| 122 | –21 | 3 312 |
| 123 | –18 | 3 339 |
| 124 | –13 | 3 367 |
| 125 | –6 | 3 396 |
| 126 | 2 | 3 421 |
| 127 | 10 | 3 449 |
| 128 | 16 | 3 476 |
| 129 | 21 | 3 503 |
| 130 | 22 | 3 531 |
| 131 | 20 | 3 558 |
| 132 | 15 | 3 586 |
| 133 | 8 | 3 613 |
| 134 | 0 | 3 640 |
| 135 | –8 | 3 668 |
| 136 | –15 | 3 695 |
| 137 | –20 | 3 722 |
| 138 | –23 | 3 750 |
| 139 | –22 | 3 777 |
| 140 | –18 | 3 804 |
| 141 | –11 | 3 832 |
| 142 | –3 | 3 859 |
| 143 | 5 | 3 887 |
| 144 | 13 | 3 914 |
| 145 | 19 | 3 941 |
| 146 | 23 | 3 969 |
| 147 | 23 | 3 996 |
| 148 | 20 | 4 023 |
| 149 | 14 | 4 051 |
| 150 | 6 | 4 078 |
| 151 | –2 | 4 106 |
| 152 | –11 | 4 133 |
| 153 | –17 | 4 160 |
| 154 | –21 | 4 188 |
| 155 | –22 | 4 215 |
| 156 | –20 | 4 242 |
| 157 | –14 | 4 270 |
| 158 | –7 | 4 297 |
| 159 | 0 | 4 325 |
| 160 | 8 | 4 352 |
| 161 | 14 | 4 379 |
| 162 | 18 | 4 407 |
| 163 | 19 | 4 434 |
| 164 | 17 | 4 461 |
| 165 | 13 | 4 489 |
| 166 | 7 | 4 516 |
| 167 | 0 | 4 543 |
| 168 | –6 | 4 571 |
| 169 | –11 | 4 598 |
| 170 | –14 | 4 626 |
| 171 | –16 | 4 653 |
| 172 | –14 | 4 680 |
| 173 | –11 | 4 708 |
| 174 | –6 | 4 735 |
| 175 | 1 | 4 762 |
| 176 | 4 | 4 790 |
| 177 | 8 | 4 817 |
| 178 | 12 | 4 845 |
| 179 | 13 | 4 872 |
| 180 | 13 | 4 899 |
| 181 | 11 | 4 927 |
| 182 | 7 | 4 954 |
| 183 | 3 | 4 981 |
| 184 | –1 | 5 009 |
| 185 | –5 | 5 036 |
| 186 | –9 | 5 064 |
| 187 | –11 | 5 091 |
| 188 | –12 | 5 118 |
| 189 | –12 | 5 146 |
| 190 | –10 | 5 173 |
| 191 | –6 | 5 200 |
| 192 | –2 | 5 228 |
| 193 | 1 | 5 255 |
| 194 | 5 | 5 283 |
| 195 | 9 | 5 310 |
| 196 | 11 | 5 337 |
| 197 | 13 | 5 365 |
| 198 | 12 | 5 392 |
| 199 | 11 | 5 419 |
| 200 | 7 | 5 447 |
| 201 | 3 | 5 474 |
| 202 | –0 | 5 501 |
| 203 | –5 | 5 529 |
| 204 | –9 | 5 556 |
| 205 | –12 | 5 584 |
| 206 | –14 | 5 611 |
| 207 | –14 | 5 638 |
| 208 | –12 | 5 666 |
| 209 | –9 | 5 693 |
| 210 | –4 | 5 720 |
| 211 | 0 | 5 748 |
| 212 | 5 | 5 775 |
| 213 | 9 | 5 803 |
| 214 | 13 | 5 830 |
| 215 | 15 | 5 857 |
| 216 | 15 | 5 885 |
| 217 | 13 | 5 912 |
| 218 | 9 | 5 939 |
| 219 | 4 | 5 967 |
| 220 | –1 | 5 994 |
| 221 | –7 | 6 022 |
| 222 | –11 | 6 049 |
| 223 | –15 | 6 076 |
| 224 | –16 | 6 104 |
| 225 | –16 | 6 131 |
| 226 | –12 | 6 158 |
| 227 | –7 | 6 186 |
| 228 | –1 | 6 213 |
| 229 | 4 | 6 240 |
| 230 | 10 | 6 268 |
| 231 | 16 | 6 295 |
| 232 | 17 | 6 323 |
| 233 | 17 | 6 350 |
| 234 | 14 | 6 377 |
| 235 | 9 | 6 405 |
| 236 | 3 | 6 432 |
| 237 | –3 | 6 459 |
| 238 | –10 | 6 487 |
| 239 | –15 | 6 514 |
| 240 | –19 | 6 542 |
| 241 | –19 | 6 569 |
| 242 | –17 | 6 596 |
| 243 | –12 | 6 624 |
| 244 | –6 | 6 651 |
| 245 | 1 | 6 678 |
| 246 | 9 | 6 706 |
| 247 | 16 | 6 733 |
| 248 | 21 | 6 761 |
| 249 | 22 | 6 783 |
| 250 | 21 | 6 815 |
| 251 | 16 | 6 843 |
| 252 | 9 | 6 870 |
| 253 | 0 | 6 897 |
| 254 | –8 | 6 925 |
| 255 | –16 | 6 952 |
| 256 | –22 | 6 979 |
| 257 | –25 | 7 007 |
| 258 | –24 | 7 034 |
| 259 | –20 | 7 062 |
| 260 | –13 | 7 089 |
| 261 | –4 | 7 116 |
| 262 | 5 | 7 144 |
| 263 | 14 | 7 171 |
| 264 | 24 | 7 198 |
| 265 | 25 | 7 226 |
| 266 | 26 | 7 253 |
| 267 | 23 | 7 281 |
| 268 | 17 | 7 308 |
| 269 | 8 | 7 335 |
| 270 | –1 | 7 363 |
| 271 | –11 | 7 390 |
| 272 | –20 | 7 417 |
| 273 | –26 | 7 445 |
| 274 | –27 | 7 472 |
| 275 | –25 | 7 500 |
| 276 | –19 | 7 527 |
| 277 | –11 | 7 554 |
| 278 | –1 | 7 582 |
| 279 | 9 | 7 609 |
| 280 | 18 | 7 636 |
| 281 | 24 | 7 664 |
| 282 | 27 | 7 691 |
| 283 | 26 | 7 718 |
| 284 | 21 | 7 746 |
| 285 | 13 | 7 773 |
| 286 | 4 | 7 801 |
| 287 | –5 | 7 828 |
| 288 | –13 | 7 855 |
| 289 | –20 | 7 883 |
| 290 | –24 | 7 910 |
| 291 | –25 | 7 937 |
| 292 | –22 | 7 965 |
| 293 | –17 | 7 992 |
| 294 | –9 | 8 020 |
| 295 | –1 | 8 047 |
| 296 | 7 | 8 074 |
| 297 | 14 | 8 102 |
| 298 | 20 | 8 129 |
| 299 | 22 | 8 156 |
| 300 | 22 | 8 184 |
| 301 | 19 | 8 211 |
| 302 | 13 | 8 239 |
| 303 | 6 | 8 266 |
| 304 | –1 | 8 293 |
| 305 | –9 | 8 321 |
| 306 | –15 | 8 348 |
| 307 | –19 | 8 375 |
| 308 | –20 | 8 403 |
| 309 | –19 | 8 430 |
| 310 | –14 | 8 457 |
| 311 | –8 | 8 485 |
| 312 | –0 | 8 512 |
| 313 | 6 | 8 540 |
| 314 | 12 | 8 567 |
| 315 | 16 | 8 594 |
| 316 | 18 | 8 622 |
| 317 | 16 | 8 649 |
| 318 | 12 | 8 676 |
| 319 | 6 | 8 704 |
| 320 | 0 | 8 731 |
| 321 | –7 | 8 759 |
| 322 | –12 | 8 786 |
| 323 | –15 | 8 813 |
| 324 | –16 | 8 841 |
| 325 | –13 | 8 868 |
| 326 | –8 | 8 895 |
| 327 | –1 | 8 923 |
| 328 | 5 | 8 950 |
| 329 | 11 | 8 978 |
| 330 | 15 | 9 005 |
| 331 | 17 | 9 032 |
| 332 | 15 | 9 060 |
| 333 | 11 | 9 087 |
| 334 | 5 | 9 114 |
| 335 | –2 | 9 142 |
| 336 | –9 | 9 169 |
| 337 | –15 | 9 196 |
| 338 | –18 | 9 224 |
| 339 | –19 | 9 261 |
| 340 | –16 | 9 279 |
| 341 | –11 | 9 306 |
| 342 | –3 | 9 333 |
| 343 | 4 | 9 361 |
| 344 | 11 | 9 388 |
| 345 | 16 | 9 415 |
| 346 | 19 | 9 443 |
| 347 | 19 | 9 470 |
| 348 | 16 | 9 498 |
| 349 | 11 | 9 525 |
| 350 | 4 | 9 552 |
| 351 | –2 | 9 580 |
| 352 | –9 | 9 607 |
| 353 | –14 | 9 634 |
| 354 | –17 | 9 662 |
| 355 | –18 | 9 689 |
| 356 | –16 | 9 717 |
| 357 | –12 | 9 744 |
| 358 | –7 | 9 771 |
| 359 | –1 | 9 799 |
| 360 | 4 | 9 826 |
| 361 | 9 | 9 853 |
| 362 | 13 | 9 881 |
| 363 | 16 | 9 908 |
| 364 | 15 | 9 935 |
| 365 | 14 | 9 963 |
| 366 | 10 | 9 990 |
| 367 | 5 | 10 018 |
| 368 | –0 | 10 045 |
| 369 | –5 | 10 072 |
| 370 | –10 | 10 100 |
| 371 | –13 | 10 127 |
| 372 | –15 | 10 154 |
| 372 | –14 | 10 182 |
| 374 | –12 | 10 209 |
| 375 | –7 | 10 237 |
| 376 | –2 | 10 264 |
| 377 | 2 | 10 291 |
| 378 | 8 | 10 319 |
| 379 | 11 | 10 346 |
| 380 | 13 | 10 373 |
| 381 | 13 | 10 401 |
| 382 | 11 | 10 428 |
| 383 | 7 | 10 456 |
| 384 | 2 | 10 483 |
| 385 | –2 | 10 510 |
| 386 | –7 | 10 538 |
| 387 | –10 | 10 565 |
| 388 | –11 | 10 592 |
| 389 | –11 | 10 620 |
| 390 | –8 | 10 647 |
| 391 | –5 | 10 674 |
| 392 | –0 | 10 702 |
| 393 | 3 | 10 729 |
| 394 | 7 | 10 757 |
| 395 | 9 | 10 784 |
| 396 | 9 | 10 811 |
| 397 | 8 | 10 839 |
| 398 | 5 | 10 866 |
| 399 | 1 | 10 893 |
| 400 | –2 | 10 921 |
| 401 | –6 | 10 949 |
| 402 | –7 | 10 975 |
| 403 | –8 | 11 003 |
| 404 | –7 | 11 030 |
| 405 | –5 | 11 058 |
| 406 | –2 | 11 085 |
| 407 | 0 | 11 112 |
| 408 | 4 | 11 140 |
| 409 | 6 | 11 167 |
| 410 | 7 | 11 195 |
| 411 | 7 | 11 222 |
| 412 | 6 | 11 249 |
| 413 | 4 | 11 277 |
| 414 | 1 | 11 304 |
| 415 | –1 | 11 331 |
| 416 | –4 | 11 359 |
| 417 | –7 | 11 386 |
| 418 | –8 | 11 413 |
| 419 | –8 | 11 441 |
| 420 | –6 | 11 468 |
| 421 | –4 | 11 496 |
| 422 | –1 | 11 523 |
| 423 | 1 | 11 550 |
| 424 | 4 | 11 578 |
| 425 | 7 | 11 605 |
| 426 | 8 | 11 632 |
| 427 | 8 | 11 660 |
| 428 | 7 | 11 687 |
| 429 | 5 | 11 715 |
| 430 | 2 | 11 742 |
| 431 | –0 | 11 769 |
| 432 | –2 | 11 797 |
| 433 | –4 | 11 824 |
| 434 | –6 | 11 851 |
| 435 | –7 | 11 879 |
| 436 | –6 | 11 906 |
| 437 | –6 | 11 934 |
| 438 | –4 | 11 961 |
| 439 | –3 | 11 988 |
| 440 | –1 | 12 016 |
| 441 | 0 | 12 043 |
| 442 | 2 | 12 070 |
| 443 | 4 | 12 098 |
| 444 | 6 | 12 125 |
| 445 | 7 | 12 152 |
| 446 | 7 | 12 180 |
| 447 | 7 | 12 207 |
| 448 | 6 | 12 235 |
| 449 | 4 | 12 262 |
| 450 | 1 | 12 289 |
| 451 | –1 | 12 317 |
| 452 | –5 | 12 344 |
| 453 | –8 | 12 371 |
| 454 | –10 | 12 399 |
| 455 | –11 | 12 426 |
| 456 | –11 | 12 454 |
| 457 | –9 | 12 481 |
| 458 | –5 | 12 509 |
| 459 | –1 | 12 536 |
| 460 | 3 | 12 563 |
| 461 | 8 | 12 590 |
| 462 | 11 | 12 618 |
| 463 | 13 | 12 645 |
| 464 | 12 | 12 673 |
| 465 | 10 | 12 700 |
| 466 | 7 | 12 727 |
| 467 | 2 | 12 755 |
| 468 | –2 | 12 782 |
| 469 | –6 | 12 809 |
| 470 | –9 | 12 837 |
| 471 | –10 | 12 864 |
| 472 | –10 | 12 891 |
| 473 | –8 | 12 915 |
| 474 | –5 | 12 946 |
| 475 | –2 | 12 974 |
| 476 | 1 | 13 001 |
| 477 | 3 | 13 028 |
| 478 | 6 | 13 056 |
| 479 | 6 | 13 083 |
| 480 | 5 | 13 110 |
| 481 | 4 | 13 138 |
| 482 | 2 | 13 165 |
| 483 | 0 | 13 193 |
| 484 | –0 | 13 220 |
| 485 | –1 | 13 247 |
| 486 | –2 | 13 275 |
| 487 | –2 | 13 302 |
| 488 | –1 | 13 329 |
| 489 | –1 | 13 357 |
| 490 | –0 | 13 384 |
| 491 | 0 | 13 412 |
| 492 | 1 | 13 439 |
| 493 | 1 | 13 466 |
| 494 | 1 | 13 494 |
| 495 | 0 | 13 521 |
| 496 | 0 | 13 548 |
| 497 | –0 | 13 576 |
| 498 | –1 | 13 603 |
| 499 | –1 | 13 630 |
| 500 | –1 | 13 659 |
| 501 | –1 | 13 685 |
| 502 | –1 | 13 713 |
| 503 | –1 | 13 740 |
| 504 | –0 | 13 767 |
| 505 | –0 | 13 795 |
| 506 | 0 | 13 822 |
| 507 | 1 | 13 849 |
| 508 | 1 | 13 877 |
| 509 | 2 | 13 904 |
| 510 | 2 | 13 932 |
| 511 | 2 | 13 959 |
| 512 | 2 | 13 986 |
| 513 | 1 | 14 014 |
| 514 | 1 | 14 041 |
| 515 | 0 | 14 068 |
| 516 | –0 | 14 096 |
| 517 | –1 | 14 123 |
| 518 | –1 | 14 151 |
| 519 | –2 | 14 178 |
| 520 | –2 | 14 205 |
| 521 | –2 | 14 233 |
| 522 | –2 | 14 260 |
| 523 | –1 | 14 287 |
| 524 | –1 | 14 316 |
| 525 | –1 | 14 342 |
| 526 | –0 | 14 370 |
| 527 | –0 | 14 397 |
| 528 | 0 | 14 424 |
| 529 | 0 | 14 452 |
| 530 | 1 | 14 479 |
| 531 | 2 | 14 506 |
| 532 | 2 | 14 534 |
| 533 | 3 | 14 561 |
| 534 | 4 | 14 598 |
| 535 | 4 | 14 616 |
| 536 | 3 | 14 643 |
| 537 | 2 | 14 671 |
| 538 | 1 | 14 698 |
| 539 | –0 | 14 725 |
| 540 | –2 | 14 753 |
| 541 | –5 | 14 780 |
| 542 | –7 | 14 807 |
| 543 | –8 | 14 835 |
| 544 | –8 | 14 862 |
| 545 | –7 | 14 890 |
| 546 | –5 | 14 917 |
| 547 | –1 | 14 944 |
| 548 | 1 | 14 972 |
| 549 | 6 | 14 999 |
| 550 | 9 | 15 026 |
| 551 | 12 | 15 054 |
| 552 | 13 | 15 081 |
| 553 | 11 | 15 109 |
| 554 | 9 | 15 136 |
| 555 | 4 | 15 163 |
| 556 | –0 | 15 191 |
| 557 | –6 | 15 218 |
| 558 | –11 | 15 245 |
| 559 | –15 | 15 273 |
| 560 | –16 | 15 300 |
| 561 | –15 | 15 327 |
| 562 | –12 | 15 356 |
| 563 | –6 | 15 382 |
| 564 | –0 | 15 410 |
| 565 | 6 | 15 437 |
| 566 | 12 | 15 464 |
| 567 | 17 | 15 492 |
| 568 | 19 | 15 519 |
| 569 | 18 | 15 546 |
| 570 | 14 | 15 574 |
| 571 | 8 | 15 601 |
| 572 | 1 | 15 629 |
| 573 | –6 | 15 656 |
| 574 | –12 | 15 683 |
| 575 | –17 | 15 711 |
| 576 | –19 | 15 738 |
| 577 | –19 | 15 766 |
| 578 | –15 | 15 793 |
| 579 | –10 | 15 820 |
| 580 | –8 | 15 848 |
| 581 | 4 | 15 875 |
| 582 | 11 | 15 902 |
| 583 | 16 | 15 930 |
| 584 | 18 | 15 957 |
| 585 | 18 | 15 984 |
| 586 | 15 | 16 012 |
| 587 | 10 | 16 039 |
| 588 | 3 | 16 066 |
| 589 | –3 | 16 094 |
| 590 | –10 | 16 121 |
| 591 | –15 | 16 149 |
| 592 | –17 | 16 176 |
| 593 | –17 | 16 203 |
| 594 | –15 | 15 231 |
| 595 | –10 | 16 258 |
| 596 | –3 | 16 285 |
| 597 | 2 | 16 313 |
| 598 | 9 | 16 340 |
| 599 | 14 | 16 368 |
| 600 | 16 | 16 395 |
| 601 | 17 | 16 422 |
| 602 | 14 | 16 450 |
| 603 | 10 | 16 477 |
| 604 | 5 | 16 504 |
| 605 | –1 | 16 532 |
| 606 | –7 | 16 559 |
| 607 | –12 | 16 587 |
| 608 | –15 | 16 614 |
| 609 | –16 | 16 641 |
| 610 | –16 | 16 669 |
| 611 | –13 | 16 696 |
| 612 | –8 | 16 728 |
| 613 | –3 | 16 741 |
| 614 | 2 | 16 776 |
| 615 | 8 | 16 803 |
| 616 | 12 | 16 833 |
| 617 | 15 | 16 860 |
| 618 | 16 | 16 888 |
| 619 | 15 | 16 915 |
| 620 | 12 | 16 942 |
| 621 | 8 | 16 970 |
| 622 | 2 | 16 997 |
| 623 | –2 | 17 024 |
| 624 | –8 | 17 052 |
| 625 | –12 | 17 079 |
| 626 | –14 | 17 107 |
| 627 | –15 | 17 134 |
| 628 | –14 | 17 161 |
| 629 | –11 | 17 189 |
| 630 | –7 | 17 216 |
| 631 | –2 | 17 243 |
| 632 | 1 | 17 271 |
| 633 | 6 | 17 298 |
| 634 | 9 | 17 326 |
| 635 | 11 | 17 353 |
| 636 | 12 | 17 380 |
| 637 | 11 | 17 408 |
| 638 | 9 | 17 435 |
| 639 | 6 | 17 462 |
| 640 | 2 | 17 490 |
| 641 | –0 | 17 517 |
| 642 | –3 | 17 544 |
| 643 | –5 | 17 572 |
| 644 | –6 | 17 599 |
| 645 | –6 | 17 627 |
| 646 | –6 | 17 654 |
| 647 | –4 | 17 681 |
| 648 | –3 | 17 709 |
| 649 | –1 | 17 736 |
| 650 | –0 | 17 763 |
| 651 | 0 | 17 791 |
| 652 | 1 | 17 818 |
| 653 | 0 | 17 845 |
| 654 | 0 | 17 873 |
| 655 | 0 | 17 900 |
| 656 | –0 | 17 928 |
| 657 | –0 | 17 955 |
| 658 | –0 | 17 982 |
| 659 | 0 | 18 010 |
| 660 | 1 | 18 037 |
| 661 | 3 | 18 065 |
| 662 | 4 | 18 092 |
| 663 | 5 | 18 119 |
| 664 | 5 | 18 147 |
| 665 | 5 | 18 174 |
| 666 | 4 | 18 201 |
| 667 | 2 | 18 229 |
| 668 | –0 | 18 256 |
| 669 | –3 | 18 283 |
| 670 | –6 | 18 311 |
| 671 | –9 | 18 339 |
| 672 | –10 | 18 366 |
| 673 | –10 | 18 393 |
| 674 | –9 | 18 420 |
| 675 | –6 | 18 448 |
| 676 | –3 | 18 475 |
| 677 | 1 | 18 502 |
| 678 | 6 | 18 530 |
| 679 | 10 | 18 557 |
| 680 | 12 | 18 585 |
| 681 | 14 | 18 612 |
| 682 | 13 | 18 639 |
| 683 | 10 | 18 667 |
| 684 | 6 | 18 694 |
| 685 | 1 | 18 721 |
| 686 | –3 | 18 749 |
| 687 | –6 | 18 776 |
| 688 | –11 | 18 804 |
| 689 | –13 | 18 831 |
| 690 | –13 | 18 858 |
| 691 | –10 | 18 886 |
| 692 | –7 | 18 913 |
| 693 | –3 | 18 940 |
| 694 | 1 | 18 968 |
| 695 | 4 | 18 996 |
| 696 | 7 | 19 022 |
| 697 | 8 | 19 050 |
| 698 | 8 | 19 077 |
| 699 | 6 | 19 105 |
| 700 | 4 | 19 132 |
| 701 | 1 | 19 159 |
| 702 | –0 | 19 187 |
| 703 | –2 | 19 214 |
| 704 | –2 | 19 241 |
| 705 | –2 | 19 269 |
| 706 | –1 | 19 296 |
| 707 | 0 | 19 324 |
| 708 | 1 | 19 351 |
| 709 | 2 | 19 978 |
| 710 | 2 | 19 406 |
| 711 | 1 | 19 433 |
| 712 | –0 | 19 460 |
| 713 | –2 | 19 488 |
| 714 | –5 | 19 515 |
| 715 | –6 | 19 543 |
| 716 | –7 | 19 570 |
| 717 | –7 | 19 597 |
| 718 | –5 | 19 625 |
| 719 | –3 | 19 652 |
| 720 | 0 | 19 679 |
| 721 | 3 | 19 707 |
| 722 | 7 | 19 734 |
| 723 | 9 | 19 761 |
| 724 | 11 | 19 789 |
| 725 | 11 | 19 816 |
| 726 | 10 | 19 844 |
| 727 | 7 | 19 871 |
| 728 | 3 | 19 898 |
| 729 | –0 | 19 926 |
| 730 | –4 | 19 953 |
| 731 | –8 | 19 980 |
| 732 | –11 | 20 008 |
| 733 | –12 | 20 035 |
| 734 | –12 | 20 063 |
| 735 | –10 | 20 090 |
| 736 | –7 | 20 117 |
| 737 | –3 | 20 145 |
| 738 | 0 | 20 172 |
| 739 | 5 | 20 199 |
| 740 | 8 | 20 227 |
| 741 | 11 | 20 254 |
| 742 | 12 | 20 282 |
| 743 | 11 | 20 309 |
| 744 | 9 | 20 336 |
| 745 | 6 | 20 354 |
| 746 | 1 | 20 391 |
| 747 | –2 | 20 418 |
| 748 | –6 | 20 446 |
| 749 | –9 | 20 473 |
| 750 | –10 | 20 500 |
| 751 | –9 | 20 526 |
| 752 | –7 | 20 556 |
| 753 | –4 | 20 583 |
| 754 | –1 | 20 610 |
| 755 | 2 | 20 637 |
| 756 | 5 | 20 665 |
| 757 | 7 | 20 692 |
| 758 | 8 | 20 719 |
| 759 | 7 | 20 747 |
| 760 | 5 | 20 774 |
| 761 | 2 | 20 802 |
| 762 | –1 | 20 829 |
| 763 | –4 | 20 856 |
| 764 | –7 | 20 884 |
| 765 | –9 | 20 911 |
| 766 | –9 | 20 938 |
| 767 | –7 | 20 966 |
| 768 | –5 | 20 993 |
| 769 | –1 | 21 021 |
| 770 | 2 | 21 048 |
| 771 | 5 | 21 075 |
| 772 | 8 | 21 103 |
| 773 | 10 | 21 130 |
| 774 | 10 | 21 157 |
| 775 | 8 | 21 185 |
| 776 | 6 | 21 212 |
| 777 | 2 | 21 239 |
| 778 | –1 | 21 267 |
| 779 | –4 | 21 294 |
| 780 | –7 | 21 322 |
| 781 | –9 | 21 349 |
| 782 | –9 | 21 376 |
| 783 | –8 | 21 404 |
| 784 | –7 | 21 431 |
| 785 | –4 | 21 458 |
| 786 | –1 | 21 486 |
| 787 | 1 | 21 513 |
| 788 | 4 | 21 541 |
| 789 | 6 | 21 568 |
| 790 | 7 | 21 595 |
| 791 | 7 | 21 623 |
| 792 | 7 | 21 650 |
| 793 | 5 | 21 677 |
| 794 | 3 | 21 705 |
| 795 | 0 | 21 732 |
| 796 | –1 | 21 760 |
| 797 | –4 | 21 787 |
| 798 | –5 | 21 814 |
| 799 | –6 | 21 842 |
| 800 | –5 | 21 869 |
| 801 | –4 | 21 896 |
| 802 | –2 | 21 924 |
| 803 | –0 | 21 951 |
| 804 | 2 | 21 978 |
| 805 | 4 | 22 006 |
| 806 | 5 | 22 033 |
| 807 | 5 | 22 061 |
| 808 | 4 | 22 088 |
| 809 | 3 | 22 115 |
| 810 | 0 | 22 143 |
| 811 | –1 | 22 170 |
| 812 | –3 | 22 197 |
| 813 | –5 | 22 225 |
| 814 | –6 | 22 252 |
| 815 | –5 | 22 280 |
| 816 | –4 | 22 307 |
| 817 | –3 | 22 334 |
| 818 | –0 | 22 362 |
| 819 | 1 | 22 389 |
| 820 | 4 | 22 416 |
| 821 | 5 | 22 444 |
| 822 | 6 | 22 471 |
| 824 | 6 | 22 526 |
| 825 | 5 | 22 553 |
| 826 | 3 | 22 581 |
| 827 | 0 | 22 608 |
| 828 | –2 | 22 635 |
| 829 | –4 | 22 663 |
| 830 | –7 | 22 690 |
| 831 | –8 | 22 717 |
| 832 | –9 | 22 745 |
| 833 | –8 | 22 772 |
| 834 | –7 | 22 800 |
| 835 | –4 | 22 827 |
| 836 | –1 | 22 854 |
| 837 | 2 | 22 882 |
| 838 | 6 | 22 909 |
| 839 | 9 | 22 936 |
| 840 | 11 | 22 964 |
| 841 | 12 | 22 991 |
| 842 | 11 | 23 019 |
| 843 | 9 | 23 046 |
| 844 | 5 | 23 073 |
| 845 | 0 | 23 101 |
| 846 | –5 | 23 128 |
| 847 | –9 | 23 155 |
| 848 | –13 | 23 183 |
| 849 | –15 | 23 210 |
| 850 | –15 | 23 238 |
| 851 | –13 | 23 265 |
| 852 | –9 | 23 292 |
| 853 | –3 | 23 320 |
| 854 | 3 | 23 347 |
| 855 | 9 | 23 374 |
| 856 | 14 | 23 402 |
| 857 | 18 | 23 429 |
| 858 | 18 | 23 457 |
| 859 | 16 | 23 484 |
| 860 | 12 | 23 511 |
| 861 | 5 | 23 539 |
| 862 | –1 | 23 566 |
| 863 | –7 | 23 593 |
| 864 | –13 | 23 621 |
| 865 | –16 | 23 648 |
| 866 | –17 | 23 675 |
| 867 | –16 | 23 703 |
| 868 | –12 | 23 730 |
| 869 | –7 | 23 758 |
| 870 | –1 | 23 785 |
| 871 | 4 | 23 812 |
| 872 | 9 | 23 840 |
| 873 | 12 | 23 867 |
| 874 | 14 | 23 894 |
| 875 | 13 | 23 922 |
| 876 | 11 | 23 949 |
| 877 | 7 | 23 977 |
| 878 | 2 | 24 004 |
| 879 | –1 | 24 031 |
| 880 | –6 | 24 059 |
| 881 | –9 | 24 086 |
| 882 | –11 | 24 113 |
| 883 | –11 | 24 141 |
| 884 | –9 | 24 168 |
| 885 | –6 | 24 196 |
| 886 | –3 | 24 223 |
| 887 | 0 | 24 250 |
| 888 | 4 | 24 278 |
| 889 | 7 | 24 305 |
| 890 | 9 | 24 332 |
| 891 | 9 | 24 360 |
| 892 | 8 | 24 387 |
| 893 | 6 | 24 414 |
| 894 | 3 | 24 442 |
| 895 | –0 | 24 469 |
| 896 | –3 | 24 497 |
| 897 | –6 | 24 524 |
| 898 | –8 | 24 551 |
| 899 | –9 | 24 579 |
| 900 | –8 | 24 606 |
| 901 | –6 | 24 633 |
| 902 | –2 | 24 661 |
| 903 | 0 | 24 688 |
| 904 | 4 | 24 716 |
| 905 | 7 | 24 743 |
| 906 | 8 | 24 770 |
| 907 | 9 | 24 798 |
| 908 | 7 | 24 825 |
| 909 | 5 | 24 852 |
| 910 | 1 | 24 880 |
| 911 | –2 | 24 907 |
| 912 | –6 | 24 935 |
| 913 | –8 | 24 962 |
| 914 | –10 | 24 989 |
| 915 | –9 | 25 017 |
| 916 | –7 | 25 044 |
| 917 | –3 | 25 071 |
| 918 | 0 | 25 099 |
| 919 | 4 | 25 126 |
| 920 | 8 | 25 153 |
| 921 | 11 | 25 181 |
| 922 | 12 | 25 208 |
| 923 | 11 | 25 236 |
| 924 | 9 | 25 263 |
| 925 | 4 | 25 290 |
| 926 | –0 | 25 318 |
| 927 | –5 | 25 345 |
| 928 | –9 | 25 372 |
| 929 | –12 | 25 400 |
| 930 | –13 | 25 427 |
| 931 | –12 | 25 455 |
| 932 | –9 | 25 482 |
| 933 | –5 | 25 509 |
| 934 | –0 | 25 537 |
| 935 | 4 | 25 564 |
| 936 | 8 | 25 591 |
| 937 | 11 | 25 619 |
| 938 | 13 | 25 645 |
| 939 | 13 | 25 674 |
| 940 | 11 | 25 701 |
| 941 | 7 | 25 728 |
| 942 | 3 | 25 756 |
| 943 | –1 | 25 783 |
| 944 | –5 | 25 810 |
| 945 | –8 | 25 839 |
| 946 | –10 | 25 855 |
| 947 | –11 | 25 892 |
| 948 | –10 | 25 920 |
| 949 | –8 | 25 947 |
| 950 | –6 | 25 975 |
| 951 | –2 | 26 002 |
| 952 | 0 | 26 029 |
| 953 | 3 | 26 057 |
| 954 | 5 | 26 084 |
| 955 | 7 | 26 111 |
| 956 | 8 | 26 139 |
| 957 | 8 | 26 166 |
| 958 | 7 | 26 194 |
| 959 | 6 | 26 221 |
| 960 | 4 | 26 248 |
| 961 | 2 | 26 276 |
| 962 | 0 | 26 303 |
| 963 | –2 | 26 330 |
| 964 | –4 | 26 358 |
| 965 | –5 | 26 385 |
| 966 | –6 | 26 413 |
| 967 | –7 | 26 440 |
| 968 | –7 | 26 467 |
| 969 | –7 | 26 495 |
| 970 | –6 | 26 522 |
| 971 | –4 | 26 549 |
| 972 | –2 | 26 577 |
| 973 | 0 | 26 604 |
| 974 | 3 | 26 631 |
| 975 | 6 | 26 659 |
| 976 | 9 | 26 686 |
| 977 | 10 | 26 714 |
| 978 | 11 | 26 741 |
| 979 | 10 | 26 768 |
| 980 | 8 | 26 796 |
| 981 | 5 | 26 823 |
| 982 | 1 | 26 850 |
| 983 | –3 | 26 878 |
| 984 | –7 | 26 905 |
| 985 | –10 | 26 933 |
| 986 | –12 | 26 960 |
| 987 | –13 | 26 987 |
| 988 | –12 | 27 015 |
| 989 | –10 | 27 042 |
| 990 | –6 | 27 069 |
| 991 | –2 | 27 097 |
| 992 | 2 | 27 124 |
| 993 | 6 | 27 152 |
| 994 | 10 | 27 179 |
| 995 | 12 | 27 206 |
| 996 | 14 | 27 234 |
| 997 | 13 | 27 261 |
| 998 | 11 | 27 288 |
| 999 | 8 | 27 316 |
| 1000 | 3 | 27 343 |
| 1001 | –0 | 27 370 |
| 1002 | –5 | 27 399 |
| 1003 | –9 | 27 426 |
| 1004 | –12 | 27 453 |
| 1005 | –13 | 27 480 |
| 1006 | –13 | 27 507 |
| 1007 | –11 | 27 535 |
| 1008 | –7 | 27 562 |
| 1009 | –2 | 27 589 |
| 1010 | 1 | 27 617 |
| 1011 | 6 | 27 644 |
| 1012 | 9 | 27 672 |
| 1013 | 11 | 27 699 |
| 1014 | 12 | 27 726 |
| 1015 | 10 | 27 754 |
| 1016 | 8 | 27 781 |
| 1017 | 4 | 27 808 |
| 1018 | 0 | 27 836 |
| 1019 | –3 | 27 863 |
| 1020 | –6 | 27 891 |
| 1021 | –8 | 27 918 |
| 1022 | –9 | 27 945 |
| 1023 | –8 | 27 973 |
| 1024 | 0 | 28 000 |

PS

nr.

a

mm

t

s

1

0

0 000

2

–3

0 027

3

0

0 055

4

2

0 082

5

4

0 109

6

6

0 137

7

6

0 164

8

5

0 192

9

3

0 219

10

1

0 246

11

–0

0 274

12

–2

0 301

13

4

0 328

14

–4

0 356

15

–4

0 383

16

–2

0 411

17

–1

0 439

18

0

0 465

19

2

0 493

20

3

0 520

21

4

0 547

22

3

0 575

23

1

0 602

24

0

0 630

25

–1

0 657

26

–3

0 684

27

–4

0 712

28

–4

0 739

29

–4

0 766

30

–2

0 794

31

–0

0 821

32

2

0 848

33

4

0 876

34

6

0 903

35

6

0 931

36

6

0 958

37

4

0 985

38

1

1 013

39

–1

1 040

40

–4

1 067

41

–6

1 093

42

–8

1 122

43

–8

1 150

44

–7

1 177

45

–4

1 204

46

–1

1 232

47

2

1 259

48

6

1 286

49

8

1 314

50

10

1 341

51

10

1 369

52

8

1 396

53

4

1 423

54

0

1 451

55

–4

1 478

56

–8

1 505

57

–11

1 533

58

–13

1 560

59

–12

1 587

60

–9

1 613

61

–4

1 642

62

6

1 670

63

6

1 697

64

11

1 724

65

15

1 752

66

16

1 779

67

14

1 806

68

11

1 834

69

5

1 861

70

–1

1 869

71

–8

1 916

72

–14

1 943

73

–18

1 971

74

–19

1 998

75

–17

2 025

76

–13

2 053

77

–6

2 080

78

0

2 108

79

8

2 135

80

15

2 162

81

19

2 190

82

21

2 217

83

19

2 244

84

15

2 272

85

8

2 299

86

0

2 326

87

–7

2 354

88

–15

2 361

89

–19

2 409

90

–21

2 436

91

–20

2 463

92

–15

2 491

93

–8

2 518

94

–0

2 545

95

7

2 573

96

14

2 600

97

19

2 628

98

21

2 655

99

19

2 662

100

14

2 710

101

7

2 737

102

–0

2 764

103

8

2 792

104

–15

2 819

105

19

2 847

106

20

2 874

107

–18

2 901

108

13

2 929

109

–5

2 956

110

2

2 983

111

10

3 011

112

16

3 038

113

20

3 055

114

20

3 093

115

17

3 120

116

12

3 148

117

5

3 175

118

–3

3 202

119

–10

3 230

120

–17

3 257

121

–20

3 284

122

–21

3 312

123

–18

3 339

124

–13

3 367

125

–6

3 396

126

2

3 421

127

10

3 449

128

16

3 476

129

21

3 503

130

22

3 531

131

20

3 558

132

15

3 586

133

8

3 613

134

0

3 640

135

–8

3 668

136

–15

3 695

137

–20

3 722

138

–23

3 750

139

–22

3 777

140

–18

3 804

141

–11

3 832

142

–3

3 859

143

5

3 887

144

13

3 914

145

19

3 941

146

23

3 969

147

23

3 996

148

20

4 023

149

14

4 051

150

6

4 078

151

–2

4 106

152

–11

4 133

153

–17

4 160

154

–21

4 188

155

–22

4 215

156

–20

4 242

157

–14

4 270

158

–7

4 297

159

0

4 325

160

8

4 352

161

14

4 379

162

18

4 407

163

19

4 434

164

17

4 461

165

13

4 489

166

7

4 516

167

0

4 543

168

–6

4 571

169

–11

4 598

170

–14

4 626

171

–16

4 653

172

–14

4 680

173

–11

4 708

174

–6

4 735

175

1

4 762

176

4

4 790

177

8

4 817

178

12

4 845

179

13

4 872

180

13

4 899

181

11

4 927

182

7

4 954

183

3

4 981

184

–1

5 009

185

–5

5 036

186

–9

5 064

187

–11

5 091

188

–12

5 118

189

–12

5 146

190

–10

5 173

191

–6

5 200

192

–2

5 228

193

1

5 255

194

5

5 283

195

9

5 310

196

11

5 337

197

13

5 365

198

12

5 392

199

11

5 419

200

7

5 447

201

3

5 474

202

–0

5 501

203

–5

5 529

204

–9

5 556

205

–12

5 584

206

–14

5 611

207

–14

5 638

208

–12

5 666

209

–9

5 693

210

–4

5 720

211

0

5 748

212

5

5 775

213

9

5 803

214

13

5 830

215

15

5 857

216

15

5 885

217

13

5 912

218

9

5 939

219

4

5 967

220

–1

5 994

221

–7

6 022

222

–11

6 049

223

–15

6 076

224

–16

6 104

225

–16

6 131

226

–12

6 158

227

–7

6 186

228

–1

6 213

229

4

6 240

230

10

6 268

231

16

6 295

232

17

6 323

233

17

6 350

234

14

6 377

235

9

6 405

236

3

6 432

237

–3

6 459

238

–10

6 487

239

–15

6 514

240

–19

6 542

241

–19

6 569

242

–17

6 596

243

–12

6 624

244

–6

6 651

245

1

6 678

246

9

6 706

247

16

6 733

248

21

6 761

249

22

6 783

250

21

6 815

251

16

6 843

252

9

6 870

253

0

6 897

254

–8

6 925

255

–16

6 952

256

–22

6 979

257

–25

7 007

258

–24

7 034

259

–20

7 062

260

–13

7 089

261

–4

7 116

262

5

7 144

263

14

7 171

264

24

7 198

265

25

7 226

266

26

7 253

267

23

7 281

268

17

7 308

269

8

7 335

270

–1

7 363

271

–11

7 390

272

–20

7 417

273

–26

7 445

274

–27

7 472

275

–25

7 500

276

–19

7 527

277

–11

7 554

278

–1

7 582

279

9

7 609

280

18

7 636

281

24

7 664

282

27

7 691

283

26

7 718

284

21

7 746

285

13

7 773

286

4

7 801

287

–5

7 828

288

–13

7 855

289

–20

7 883

290

–24

7 910

291

–25

7 937

292

–22

7 965

293

–17

7 992

294

–9

8 020

295

–1

8 047

296

7

8 074

297

14

8 102

298

20

8 129

299

22

8 156

300

22

8 184

301

19

8 211

302

13

8 239

303

6

8 266

304

–1

8 293

305

–9

8 321

306

–15

8 348

307

–19

8 375

308

–20

8 403

309

–19

8 430

310

–14

8 457

311

–8

8 485

312

–0

8 512

313

6

8 540

314

12

8 567

315

16

8 594

316

18

8 622

317

16

8 649

318

12

8 676

319

6

8 704

320

0

8 731

321

–7

8 759

322

–12

8 786

323

–15

8 813

324

–16

8 841

325

–13

8 868

326

–8

8 895

327

–1

8 923

328

5

8 950

329

11

8 978

330

15

9 005

331

17

9 032

332

15

9 060

333

11

9 087

334

5

9 114

335

–2

9 142

336

–9

9 169

337

–15

9 196

338

–18

9 224

339

–19

9 261

340

–16

9 279

341

–11

9 306

342

–3

9 333

343

4

9 361

344

11

9 388

345

16

9 415

346

19

9 443

347

19

9 470

348

16

9 498

349

11

9 525

350

4

9 552

351

–2

9 580

352

–9

9 607

353

–14

9 634

354

–17

9 662

355

–18

9 689

356

–16

9 717

357

–12

9 744

358

–7

9 771

359

–1

9 799

360

4

9 826

361

9

9 853

362

13

9 881

363

16

9 908

364

15

9 935

365

14

9 963

366

10

9 990

367

5

10 018

368

–0

10 045

369

–5

10 072

370

–10

10 100

371

–13

10 127

372

–15

10 154

372

–14

10 182

374

–12

10 209

375

–7

10 237

376

–2

10 264

377

2

10 291

378

8

10 319

379

11

10 346

380

13

10 373

381

13

10 401

382

11

10 428

383

7

10 456

384

2

10 483

385

–2

10 510

386

–7

10 538

387

–10

10 565

388

–11

10 592

389

–11

10 620

390

–8

10 647

391

–5

10 674

392

–0

10 702

393

3

10 729

394

7

10 757

395

9

10 784

396

9

10 811

397

8

10 839

398

5

10 866

399

1

10 893

400

–2

10 921

401

–6

10 949

402

–7

10 975

403

–8

11 003

404

–7

11 030

405

–5

11 058

406

–2

11 085

407

0

11 112

408

4

11 140

409

6

11 167

410

7

11 195

411

7

11 222

412

6

11 249

413

4

11 277

414

1

11 304

415

–1

11 331

416

–4

11 359

417

–7

11 386

418

–8

11 413

419

–8

11 441

420

–6

11 468

421

–4

11 496

422

–1

11 523

423

1

11 550

424

4

11 578

425

7

11 605

426

8

11 632

427

8

11 660

428

7

11 687

429

5

11 715

430

2

11 742

431

–0

11 769

432

–2

11 797

433

–4

11 824

434

–6

11 851

435

–7

11 879

436

–6

11 906

437

–6

11 934

438

–4

11 961

439

–3

11 988

440

–1

12 016

441

0

12 043

442

2

12 070

443

4

12 098

444

6

12 125

445

7

12 152

446

7

12 180

447

7

12 207

448

6

12 235

449

4

12 262

450

1

12 289

451

–1

12 317

452

–5

12 344

453

–8

12 371

454

–10

12 399

455

–11

12 426

456

–11

12 454

457

–9

12 481

458

–5

12 509

459

–1

12 536

460

3

12 563

461

8

12 590

462

11

12 618

463

13

12 645

464

12

12 673

465

10

12 700

466

7

12 727

467

2

12 755

468

–2

12 782

469

–6

12 809

470

–9

12 837

471

–10

12 864

472

–10

12 891

473

–8

12 915

474

–5

12 946

475

–2

12 974

476

1

13 001

477

3

13 028

478

6

13 056

479

6

13 083

480

5

13 110

481

4

13 138

482

2

13 165

483

0

13 193

484

–0

13 220

485

–1

13 247

486

–2

13 275

487

–2

13 302

488

–1

13 329

489

–1

13 357

490

–0

13 384

491

0

13 412

492

1

13 439

493

1

13 466

494

1

13 494

495

0

13 521

496

0

13 548

497

–0

13 576

498

–1

13 603

499

–1

13 630

500

–1

13 659

501

–1

13 685

502

–1

13 713

503

–1

13 740

504

–0

13 767

505

–0

13 795

506

0

13 822

507

1

13 849

508

1

13 877

509

2

13 904

510

2

13 932

511

2

13 959

512

2

13 986

513

1

14 014

514

1

14 041

515

0

14 068

516

–0

14 096

517

–1

14 123

518

–1

14 151

519

–2

14 178

520

–2

14 205

521

–2

14 233

522

–2

14 260

523

–1

14 287

524

–1

14 316

525

–1

14 342

526

–0

14 370

527

–0

14 397

528

0

14 424

529

0

14 452

530

1

14 479

531

2

14 506

532

2

14 534

533

3

14 561

534

4

14 598

535

4

14 616

536

3

14 643

537

2

14 671

538

1

14 698

539

–0

14 725

540

–2

14 753

541

–5

14 780

542

–7

14 807

543

–8

14 835

544

–8

14 862

545

–7

14 890

546

–5

14 917

547

–1

14 944

548

1

14 972

549

6

14 999

550

9

15 026

551

12

15 054

552

13

15 081

553

11

15 109

554

9

15 136

555

4

15 163

556

–0

15 191

557

–6

15 218

558

–11

15 245

559

–15

15 273

560

–16

15 300

561

–15

15 327

562

–12

15 356

563

–6

15 382

564

–0

15 410

565

6

15 437

566

12

15 464

567

17

15 492

568

19

15 519

569

18

15 546

570

14

15 574

571

8

15 601

572

1

15 629

573

–6

15 656

574

–12

15 683

575

–17

15 711

576

–19

15 738

577

–19

15 766

578

–15

15 793

579

–10

15 820

580

–8

15 848

581

4

15 875

582

11

15 902

583

16

15 930

584

18

15 957

585

18

15 984

586

15

16 012

587

10

16 039

588

3

16 066

589

–3

16 094

590

–10

16 121

591

–15

16 149

592

–17

16 176

593

–17

16 203

594

–15

15 231

595

–10

16 258

596

–3

16 285

597

2

16 313

598

9

16 340

599

14

16 368

600

16

16 395

601

17

16 422

602

14

16 450

603

10

16 477

604

5

16 504

605

–1

16 532

606

–7

16 559

607

–12

16 587

608

–15

16 614

609

–16

16 641

610

–16

16 669

611

–13

16 696

612

–8

16 728

613

–3

16 741

614

2

16 776

615

8

16 803

616

12

16 833

617

15

16 860

618

16

16 888

619

15

16 915

620

12

16 942

621

8

16 970

622

2

16 997

623

–2

17 024

624

–8

17 052

625

–12

17 079

626

–14

17 107

627

–15

17 134

628

–14

17 161

629

–11

17 189

630

–7

17 216

631

–2

17 243

632

1

17 271

633

6

17 298

634

9

17 326

635

11

17 353

636

12

17 380

637

11

17 408

638

9

17 435

639

6

17 462

640

2

17 490

641

–0

17 517

642

–3

17 544

643

–5

17 572

644

–6

17 599

645

–6

17 627

646

–6

17 654

647

–4

17 681

648

–3

17 709

649

–1

17 736

650

–0

17 763

651

0

17 791

652

1

17 818

653

0

17 845

654

0

17 873

655

0

17 900

656

–0

17 928

657

–0

17 955

658

–0

17 982

659

0

18 010

660

1

18 037

661

3

18 065

662

4

18 092

663

5

18 119

664

5

18 147

665

5

18 174

666

4

18 201

667

2

18 229

668

–0

18 256

669

–3

18 283

670

–6

18 311

671

–9

18 339

672

–10

18 366

673

–10

18 393

674

–9

18 420

675

–6

18 448

676

–3

18 475

677

1

18 502

678

6

18 530

679

10

18 557

680

12

18 585

681

14

18 612

682

13

18 639

683

10

18 667

684

6

18 694

685

1

18 721

686

–3

18 749

687

–6

18 776

688

–11

18 804

689

–13

18 831

690

–13

18 858

691

–10

18 886

692

–7

18 913

693

–3

18 940

694

1

18 968

695

4

18 996

696

7

19 022

697

8

19 050

698

8

19 077

699

6

19 105

700

4

19 132

701

1

19 159

702

–0

19 187

703

–2

19 214

704

–2

19 241

705

–2

19 269

706

–1

19 296

707

0

19 324

708

1

19 351

709

2

19 978

710

2

19 406

711

1

19 433

712

–0

19 460

713

–2

19 488

714

–5

19 515

715

–6

19 543

716

–7

19 570

717

–7

19 597

718

–5

19 625

719

–3

19 652

720

0

19 679

721

3

19 707

722

7

19 734

723

9

19 761

724

11

19 789

725

11

19 816

726

10

19 844

727

7

19 871

728

3

19 898

729

–0

19 926

730

–4

19 953

731

–8

19 980

732

–11

20 008

733

–12

20 035

734

–12

20 063

735

–10

20 090

736

–7

20 117

737

–3

20 145

738

0

20 172

739

5

20 199

740

8

20 227

741

11

20 254

742

12

20 282

743

11

20 309

744

9

20 336

745

6

20 354

746

1

20 391

747

–2

20 418

748

–6

20 446

749

–9

20 473

750

–10

20 500

751

–9

20 526

752

–7

20 556

753

–4

20 583

754

–1

20 610

755

2

20 637

756

5

20 665

757

7

20 692

758

8

20 719

759

7

20 747

760

5

20 774

761

2

20 802

762

–1

20 829

763

–4

20 856

764

–7

20 884

765

–9

20 911

766

–9

20 938

767

–7

20 966

768

–5

20 993

769

–1

21 021

770

2

21 048

771

5

21 075

772

8

21 103

773

10

21 130

774

10

21 157

775

8

21 185

776

6

21 212

777

2

21 239

778

–1

21 267

779

–4

21 294

780

–7

21 322

781

–9

21 349

782

–9

21 376

783

–8

21 404

784

–7

21 431

785

–4

21 458

786

–1

21 486

787

1

21 513

788

4

21 541

789

6

21 568

790

7

21 595

791

7

21 623

792

7

21 650

793

5

21 677

794

3

21 705

795

0

21 732

796

–1

21 760

797

–4

21 787

798

–5

21 814

799

–6

21 842

800

–5

21 869

801

–4

21 896

802

–2

21 924

803

–0

21 951

804

2

21 978

805

4

22 006

806

5

22 033

807

5

22 061

808

4

22 088

809

3

22 115

810

0

22 143

811

–1

22 170

812

–3

22 197

813

–5

22 225

814

–6

22 252

815

–5

22 280

816

–4

22 307

817

–3

22 334

818

–0

22 362

819

1

22 389

820

4

22 416

821

5

22 444

822

6

22 471

824

6

22 526

825

5

22 553

826

3

22 581

827

0

22 608

828

–2

22 635

829

–4

22 663

830

–7

22 690

831

–8

22 717

832

–9

22 745

833

–8

22 772

834

–7

22 800

835

–4

22 827

836

–1

22 854

837

2

22 882

838

6

22 909

839

9

22 936

840

11

22 964

841

12

22 991

842

11

23 019

843

9

23 046

844

5

23 073

845

0

23 101

846

–5

23 128

847

–9

23 155

848

–13

23 183

849

–15

23 210

850

–15

23 238

851

–13

23 265

852

–9

23 292

853

–3

23 320

854

3

23 347

855

9

23 374

856

14

23 402

857

18

23 429

858

18

23 457

859

16

23 484

860

12

23 511

861

5

23 539

862

–1

23 566

863

–7

23 593

864

–13

23 621

865

–16

23 648

866

–17

23 675

867

–16

23 703

868

–12

23 730

869

–7

23 758

870

–1

23 785

871

4

23 812

872

9

23 840

873

12

23 867

874

14

23 894

875

13

23 922

876

11

23 949

877

7

23 977

878

2

24 004

879

–1

24 031

880

–6

24 059

881

–9

24 086

882

–11

24 113

883

–11

24 141

884

–9

24 168

885

–6

24 196

886

–3

24 223

887

0

24 250

888

4

24 278

889

7

24 305

890

9

24 332

891

9

24 360

892

8

24 387

893

6

24 414

894

3

24 442

895

–0

24 469

896

–3

24 497

897

–6

24 524

898

–8

24 551

899

–9

24 579

900

–8

24 606

901

–6

24 633

902

–2

24 661

903

0

24 688

904

4

24 716

905

7

24 743

906

8

24 770

907

9

24 798

908

7

24 825

909

5

24 852

910

1

24 880

911

–2

24 907

912

–6

24 935

913

–8

24 962

914

–10

24 989

915

–9

25 017

916

–7

25 044

917

–3

25 071

918

0

25 099

919

4

25 126

920

8

25 153

921

11

25 181

922

12

25 208

923

11

25 236

924

9

25 263

925

4

25 290

926

–0

25 318

927

–5

25 345

928

–9

25 372

929

–12

25 400

930

–13

25 427

931

–12

25 455

932

–9

25 482

933

–5

25 509

934

–0

25 537

935

4

25 564

936

8

25 591

937

11

25 619

938

13

25 645

939

13

25 674

940

11

25 701

941

7

25 728

942

3

25 756

943

–1

25 783

944

–5

25 810

945

–8

25 839

946

–10

25 855

947

–11

25 892

948

–10

25 920

949

–8

25 947

950

–6

25 975

951

–2

26 002

952

0

26 029

953

3

26 057

954

5

26 084

955

7

26 111

956

8

26 139

957

8

26 166

958

7

26 194

959

6

26 221

960

4

26 248

961

2

26 276

962

0

26 303

963

–2

26 330

964

–4

26 358

965

–5

26 385

966

–6

26 413

967

–7

26 440

968

–7

26 467

969

–7

26 495

970

–6

26 522

971

–4

26 549

972

–2

26 577

973

0

26 604

974

3

26 631

975

6

26 659

976

9

26 686

977

10

26 714

978

11

26 741

979

10

26 768

980

8

26 796

981

5

26 823

982

1

26 850

983

–3

26 878

984

–7

26 905

985

–10

26 933

986

–12

26 960

987

–13

26 987

988

–12

27 015

989

–10

27 042

990

–6

27 069

991

–2

27 097

992

2

27 124

993

6

27 152

994

10

27 179

995

12

27 206

996

14

27 234

997

13

27 261

998

11

27 288

999

8

27 316

1000

3

27 343

1001

–0

27 370

1002

–5

27 399

1003

–9

27 426

1004

–12

27 453

1005

–13

27 480

1006

–13

27 507

1007

–11

27 535

1008

–7

27 562

1009

–2

27 589

1010

1

27 617

1011

6

27 644

1012

9

27 672

1013

11

27 699

1014

12

27 726

1015

10

27 754

1016

8

27 781

1017

4

27 808

1018

0

27 836

1019

–3

27 863

1020

–6

27 891

1021

–8

27 918

1022

–9

27 945

1023

–8

27 973

1024

0

28 000

Tillæg 5

Prøvestand (punkt 3.5.3.1): eksempel på udførelse

(dimensioner i mm)

Image

Tillæg 6

Filterkarakteristik for vibrationsmåler (punkt 3.5.3.3.5)

Tillæg 7

Forskrifter for montering af et førersæde med henblik på EF-typegodkendelse af en traktor

| 1. | Ethvert førersæde med ophængssystem skal være forsynet med EF-komponenttypegodkendelsesmærke og opfylde følgende monteringsforskrifter:






  1.1. | Førersædet skal være således monteret:






  1.1.1. | at det sikrer føreren en bekvem stilling under kørslen og manøvrering |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Ethvert førersæde med ophængssystem skal være forsynet med EF-komponenttypegodkendelsesmærke og opfylde følgende monteringsforskrifter:

1.1.

Førersædet skal være således monteret:

1.1.1.

at det sikrer føreren en bekvem stilling under kørslen og manøvrering

| 1.1.2. | at det er let tilgængeligt |
| --- | --- |

1.1.2.

at det er let tilgængeligt

| 1.1.3. | at føreren i normal kørestilling let kan nå de af traktorens betjeningsorganer, som formodes at blive anvendt under kørslen |
| --- | --- |

1.1.3.

at føreren i normal kørestilling let kan nå de af traktorens betjeningsorganer, som formodes at blive anvendt under kørslen

| 1.1.4. | at der på sædet eller traktoren ikke findes dele, som kan give anledning til kvæstelser af eller snitsår for føreren. |
| --- | --- |

1.1.4.

at der på sædet eller traktoren ikke findes dele, som kan give anledning til kvæstelser af eller snitsår for føreren.

| 1.1.5. | Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets referencepunkt (S) være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm. |
| --- | --- |

1.1.5.

Hvis sædets stilling kun kan reguleres i længderetningen og højden, skal længdeaksen gennem sædets referencepunkt (S) være parallel med traktorens lodrette plan i længderetningen gennem rattets centrum, med en tilladt sideforskydning på 100 mm.

| 1.1.6. | Når sædet er indrettet til at dreje om en lodret akse, skal det kunne fastlåses i alle eller i visse stillinger, og i alle tilfælde i den i punkt 1.1.5 omhandlede stilling. |
| --- | --- |

1.1.6.

Når sædet er indrettet til at dreje om en lodret akse, skal det kunne fastlåses i alle eller i visse stillinger, og i alle tilfælde i den i punkt 1.1.5 omhandlede stilling.

| 2. | Ihændehaveren af EF-typegodkendelsen kan anmode om at denne udstrækkes til andre sædetyper. De kompetente myndigheder tildeler denne udvidelse under følgende betingelser:






  2.1. | den nye sædetype er EF-komponenttypegodkendt |
| --- | --- | --- |

2.

Ihændehaveren af EF-typegodkendelsen kan anmode om at denne udstrækkes til andre sædetyper. De kompetente myndigheder tildeler denne udvidelse under følgende betingelser:

2.1.

den nye sædetype er EF-komponenttypegodkendt

| 2.2. | typen er konstrueret til at monteres på den traktortype, for hvilke udvidelsen af EF-typegodkendelsen er anmodet |
| --- | --- |

2.2.

typen er konstrueret til at monteres på den traktortype, for hvilke udvidelsen af EF-typegodkendelsen er anmodet

| 2.3. | det er monteret, så det opfylder monteringsforskrifterne i dette bilag. |
| --- | --- |

2.3.

det er monteret, så det opfylder monteringsforskrifterne i dette bilag.

| 3. | Sæder til traktorer, hvis mindste indstillelige sporvidde for baghjulene er mindre end eller lig med 1 150 mm, må have følgende mindstedimensioner for så vidt angår sædeoverfladens dybde og bredde:






  — | siddefladens dybde: 300 mm |
| --- | --- | --- |

3.

Sæder til traktorer, hvis mindste indstillelige sporvidde for baghjulene er mindre end eller lig med 1 150 mm, må have følgende mindstedimensioner for så vidt angår sædeoverfladens dybde og bredde:

—

siddefladens dybde: 300 mm

| — | siddefladens bredde: 400 mm |
| --- | --- |

—

siddefladens bredde: 400 mm

Denne bestemmelse gælder kun, dersom de foreskrevne værdier for sædets dybde og bredde (400 ± 50 mm og 450 mm minimum) ikke kan overholdes af grunde, der vedrører traktorens opbygning.

Tillæg 8

Metode til bestemmelse af sædets referencepunkt (S)

1.   Indretning til bestemmelse af sædets referencepunkt (S)

Den indretning, der er vist på nedenstående figur 1, består af en plade, der forestiller sædet, og af andre plader, der forestiller ryggen. Den nedre ryglænsplade skal være sammenføjet med sædepladen ved hjælp af led placeret i sæderegionen (A) og i lænderegionen (B). Leddet (B) skal give mulighed for justering i højden.

2.   Metode til bestemmelse af sædets referencepunkt (S)

Sædets referencepunkt (S) bestemmes ved anvendelse af den i figur 1 og 2 viste indretning, som skal forestille et siddende menneske. Indretningen anbringes på sædet. Derefter belastes den med en kraft på 550 N i et punkt 50 mm foran leddet (A), og de to ryglænsplader holdes med et let tryk tangentielt mod ryglænets polstring.

Er det ikke muligt at bestemme tangenterne for hver ryglænsoverflade (over og under lænderegionen), anvendes følgende fremgangsmåde:

| (a) | dersom der ikke er nogen mulighed for definition af tangenten til den lavest mulige overflade; presses den nedre del af ryglænspladen i lodret stilling med ringe kraft mod det polstrede ryglæn |
| --- | --- |

(a)

dersom der ikke er nogen mulighed for definition af tangenten til den lavest mulige overflade; presses den nedre del af ryglænspladen i lodret stilling med ringe kraft mod det polstrede ryglæn

| (b) | dersom der ikke er nogen mulighed for definition af tangenten til den højest mulige overflade; fikseres leddet (B) i en højde af 230 mm over sædets referencepunkt (S), dersom den nederste ryglænsplade er lodret. Derefter presses de to ryglænsplader med ringe kraft tangentielt mod det polstrede ryglæn. |
| --- | --- |

(b)

dersom der ikke er nogen mulighed for definition af tangenten til den højest mulige overflade; fikseres leddet (B) i en højde af 230 mm over sædets referencepunkt (S), dersom den nederste ryglænsplade er lodret. Derefter presses de to ryglænsplader med ringe kraft tangentielt mod det polstrede ryglæn.

Figur 1

Indretning til bestemmelse af sædets referencepunkt (S)

Image

Figur 2

Indretning anbragt

Image

BILAG XV

Krav til førerpladsens betjenings- og adgangsforhold

1.   Definition

I dette bilag forstås ved »referenceplan« et plan, der ligger parallelt med traktorens midterlængdeplan, og som går gennem sædets referencepunkt (S).

2.   Betjeningsplads

| 2.1. | For alle traktorer, bortset fra dem, der henhører under klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3 og de traktorer, hvor førersædets referencepunkt (S) ligger mere end 300 mm fra traktorens midterplan i længderetningen, skal betjeningspladsens bredde skal være mindst 900 mm, mellem 400 og 900 mm over sædets referencepunkt (S) og over en længde af 450 mm foran dette punkt (jf. figur 1 og 3).
  For traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1 skal betjeningspladsen opfylde mindstekravene til mål i figur 7.
  For traktorer i klasse T4.3/C4.3 og de traktorer, hvor førersædets referencepunkt (S) er mere end 300 mm foran traktorens midterplan i længderetningen, skal betjeningspladsen i et område, der strækker sig frem til 450 mm foran sædets referencepunkt (S), i en højde på 400 mm over referencepunktet (S) have en samlet bredde på mindst 700 mm, og i en højde på 900 mm over referencepunktet (S) have en samlet bredde på mindst 600 mm. |
| --- | --- |

2.1.

For alle traktorer, bortset fra dem, der henhører under klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3 og de traktorer, hvor førersædets referencepunkt (S) ligger mere end 300 mm fra traktorens midterplan i længderetningen, skal betjeningspladsens bredde skal være mindst 900 mm, mellem 400 og 900 mm over sædets referencepunkt (S) og over en længde af 450 mm foran dette punkt (jf. figur 1 og 3).

For traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1 skal betjeningspladsen opfylde mindstekravene til mål i figur 7.

For traktorer i klasse T4.3/C4.3 og de traktorer, hvor førersædets referencepunkt (S) er mere end 300 mm foran traktorens midterplan i længderetningen, skal betjeningspladsen i et område, der strækker sig frem til 450 mm foran sædets referencepunkt (S), i en højde på 400 mm over referencepunktet (S) have en samlet bredde på mindst 700 mm, og i en højde på 900 mm over referencepunktet (S) have en samlet bredde på mindst 600 mm.

| 2.2. | Køretøjets dele og tilbehør må ikke genere føreren under kørslen. |
| --- | --- |

2.2.

Køretøjets dele og tilbehør må ikke genere føreren under kørslen.

| 2.3. | I alle ratstammens og rattets positioner med undtagelse af dem, som udelukkende anvendes til på- og afstigning, skal der mellem rattets nederste kant og traktorens faste dele være et frirum på mindst 50 mm, undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, hvor det skal være på mindst 30 mm; i alle andre retninger skal dette frirum være mindst 80 mm regnet fra rattets kant; idet denne afstand måles uden for det område, rattet dækker (se figur 2), undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, hvor det skal være på mindst 50 mm, |
| --- | --- |

2.3.

I alle ratstammens og rattets positioner med undtagelse af dem, som udelukkende anvendes til på- og afstigning, skal der mellem rattets nederste kant og traktorens faste dele være et frirum på mindst 50 mm, undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, hvor det skal være på mindst 30 mm; i alle andre retninger skal dette frirum være mindst 80 mm regnet fra rattets kant; idet denne afstand måles uden for det område, rattet dækker (se figur 2), undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, hvor det skal være på mindst 50 mm,

| 2.4. | For alle traktorer, undtagen i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, skal førerhusets bagvæg i en højde fra 300 til 900 mm over referencepunktet (S) være mindst 150 mm bag et lodret plan, der går gennem referencepunktet og danner en ret vinkel med referenceplanet (se figur 2 og 3). |
| --- | --- |

2.4.

For alle traktorer, undtagen i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, skal førerhusets bagvæg i en højde fra 300 til 900 mm over referencepunktet (S) være mindst 150 mm bag et lodret plan, der går gennem referencepunktet og danner en ret vinkel med referenceplanet (se figur 2 og 3).

| 2.4.1. | Denne væg skal have en bredde på mindst 300 mm på hver side af sædets referenceplan (se figur 3). |
| --- | --- |

2.4.1.

Denne væg skal have en bredde på mindst 300 mm på hver side af sædets referenceplan (se figur 3).

| 2.5. | De manuelle betjeningsanordninger skal anbringes således i forhold til hinanden og i forhold til de øvrige dele af traktoren, at deres betjening ikke kan beskadige brugerens hænder. |
| --- | --- |

2.5.

De manuelle betjeningsanordninger skal anbringes således i forhold til hinanden og i forhold til de øvrige dele af traktoren, at deres betjening ikke kan beskadige brugerens hænder.

| 2.5.1. | Håndbetjente betjeningsanordninger skal have minimale frirum i overensstemmelse med punkt 4.5.3 i ISO-standard 4254-1:2013. Dette krav gælder ikke for betjeningsanordninger, der betjenes med fingerspidsen, såsom trykknapper eller elektriske afbrydere. |
| --- | --- |

2.5.1.

Håndbetjente betjeningsanordninger skal have minimale frirum i overensstemmelse med punkt 4.5.3 i ISO-standard 4254-1:2013. Dette krav gælder ikke for betjeningsanordninger, der betjenes med fingerspidsen, såsom trykknapper eller elektriske afbrydere.

| 2.5.2. | Enhver anden udformning, der på tilsvarende måde opfylder ovennævnte sikkerhedskrav, kan accepteres. |
| --- | --- |

2.5.2.

Enhver anden udformning, der på tilsvarende måde opfylder ovennævnte sikkerhedskrav, kan accepteres.

| 2.6. | For alle traktorer, undtagen i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, må intet punkt af det faste tag være mindre end 1 050 mm fra sædets referencepunkt (S) for den del, som ligger foran et lodret plan gennem referencepunktet og vinkelret på referenceplanet (se figur 2). Foringen kan nedad gå til 1 000 mm over sædets referencepunkt (S). |
| --- | --- |

2.6.

For alle traktorer, undtagen i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, må intet punkt af det faste tag være mindre end 1 050 mm fra sædets referencepunkt (S) for den del, som ligger foran et lodret plan gennem referencepunktet og vinkelret på referenceplanet (se figur 2). Foringen kan nedad gå til 1 000 mm over sædets referencepunkt (S).

| 2.6.1. | Krumningsradius for overfladen mellem førerhusets bagvæg og førerhusets tag kan være op til 150 mm. |
| --- | --- |

2.6.1.

Krumningsradius for overfladen mellem førerhusets bagvæg og førerhusets tag kan være op til 150 mm.

3.   Adgangsforhold til førerplads (på- og afstigning)

3.1.   På- og afstigning skal kunne ske uden fare. Hjulnav, hjuldæksler eller fælge godkendes ikke som trin.

3.2.   Adgang til førerplads og passagersæde skal være fri for dele, der kan forårsage legemsbeskadigelse. Når der foreligger en forhindring, såsom en koblingspedal, skal et trin eller en støtteflade sikre adgang til førersædet uden fare.

3.3.   Trin og indbyggede påstigningsanordninger.

3.3.1.   Trin og indbyggede påstigningsanordninger skal have følgende dimensioner:

| Frirum i dybden: | mindst 150 mm
  (undtagen traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1) |
| --- | --- |
| Frirum i bredden: | mindst 250 mm
  (Værdier under denne mindste bredde er kun tilladt, dersom tekniske forhold gør det nødvendigt.) I så fald bør man bestræbe sig på at få det størst mulige frirum i bredden. Dette må dog ikke være mindre end 150 mm |
| Frirum i højden: | mindst 120 mm |
| afstand mellem to trins overflade: | højst 300 mm (se figur 4). |

Frirum i dybden:

mindst 150 mm

(undtagen traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1)

Frirum i bredden:

mindst 250 mm

(Værdier under denne mindste bredde er kun tilladt, dersom tekniske forhold gør det nødvendigt.) I så fald bør man bestræbe sig på at få det størst mulige frirum i bredden. Dette må dog ikke være mindre end 150 mm

Frirum i højden:

mindst 120 mm

afstand mellem to trins overflade:

højst 300 mm (se figur 4).

3.3.2.   Ved afstigningen skal øverste trin være let kendeligt og tilgængeligt. Der skal så vidt muligt være samme lodrette afstand mellem de på hinanden følgende trin.

3.3.3.   Nederste trin må ikke være mere end 550 mm over jorden, når traktoren er udstyret med de af fabrikanten anbefalede største dæk (se figur 4).

3.3.4.   Trinene skal være udført således, at man ikke kan glide på dem (f.eks. stål eller gitteroverflade).

3.3.5.   Alternative forskrifter for køretøjer i klasse C

| 3.3.5.1 | Eventuelle trin, der er integreret i bælteophænget (se figur 5), kan det/de trækkes tilbage inden for en vinkel på ≤ 15°, hvis i det mindste den grundlæggende stødhøjde B og trindybden F1 ifølge tabel 1 i EN ISO 2867:2006 er opfyldt, målt fra yderkanterne af bælteskoene. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Eventuelle trin, der er integreret i bælteophænget (se figur 5), kan det/de trækkes tilbage inden for en vinkel på ≤ 15°, hvis i det mindste den grundlæggende stødhøjde B og trindybden F1 ifølge tabel 1 i EN ISO 2867:2006 er opfyldt, målt fra yderkanterne af bælteskoene.

| 3.3.5.2 | Desuden, under hensyntagen til det begrænsede udsyn ved udstigning, skal trinbredden være mindst lige så stor som det minimum, der er fastsat i tabel 1 i EN ISO 2867:2006. |
| --- | --- |

3.3.5.2

Desuden, under hensyntagen til det begrænsede udsyn ved udstigning, skal trinbredden være mindst lige så stor som det minimum, der er fastsat i tabel 1 i EN ISO 2867:2006.

| 3.3.5.3 | For køretøjer i klasse C med stålbælter og med adgangstrin, der er monteret på bælterullernes ramme, behøver trinnets yderste kant ikke at rage længere ud end den lodrette plan, der dannes af yderkanten af bælteskoene, men den skal være så tæt på som praktisk muligt. |
| --- | --- |

3.3.5.3

For køretøjer i klasse C med stålbælter og med adgangstrin, der er monteret på bælterullernes ramme, behøver trinnets yderste kant ikke at rage længere ud end den lodrette plan, der dannes af yderkanten af bælteskoene, men den skal være så tæt på som praktisk muligt.

3.4.   Håndlister/håndgreb

3.4.1.   Der skal forefindes håndlister eller håndgreb, og de skal være udformet på en sådan måde, at brugeren kan opretholde trepunktskontakt ved udstigning fra eller indstigning til førerpladsen. Den nedre ende af håndlisten/håndgrebet må ikke være placeret højere en 1 500 mm over jorden. Der skal forefindes en fri åbning på mindst 30 mm til frigørelse af hånden mellem håndlisten/håndgrebet og de tilstødende dele (undtagen ved fastgørelsespunkter).

3.4.2.   Der skal forefindes et gelænder eller et håndgreb over indstigningsanordningens øverste trin eller ring i en højde mellem 850 mm og 1 100 mm. Håndgrebet på traktorer skal være mindst 110 mm langt.

4.   Adgang til andre pladser end førerpladsen

| 4.1. | Det skal være muligt at anvende adgangsvejene til andre pladser (f.eks. for tilpasning af højre spejl eller til rengøring) uden fare. Hjulnav, hjuldæksler eller fælge godkendes ikke som trin. Der skal forefindes håndlister eller håndgreb, og de skal være udformet på en sådan måde, at brugeren kan opretholde trepunktskontakt til enhver tid. |
| --- | --- |

4.1.

Det skal være muligt at anvende adgangsvejene til andre pladser (f.eks. for tilpasning af højre spejl eller til rengøring) uden fare. Hjulnav, hjuldæksler eller fælge godkendes ikke som trin. Der skal forefindes håndlister eller håndgreb, og de skal være udformet på en sådan måde, at brugeren kan opretholde trepunktskontakt til enhver tid.

| 4.2. | Trin og indbyggede påstigningsanordninger skal have følgende dimensioner:






  Frirum i dybden: | mindst 150 mm |
| --- | --- | --- |
| Frirum i bredden: | mindst 250 mm
  (Værdier under denne mindste bredde er kun tilladt, dersom tekniske forhold gør det nødvendigt.) I så fald bør man bestræbe sig på at få det størst mulige frirum i bredden. Dette må dog ikke være mindre end 150 mm |
| Frirum i højden: | mindst 120 mm |
| Afstand mellem to trins overflade: | højst 300 mm (se figur 6). |

4.2.

Trin og indbyggede påstigningsanordninger skal have følgende dimensioner:

Frirum i dybden:

mindst 150 mm

Frirum i bredden:

mindst 250 mm

(Værdier under denne mindste bredde er kun tilladt, dersom tekniske forhold gør det nødvendigt.) I så fald bør man bestræbe sig på at få det størst mulige frirum i bredden. Dette må dog ikke være mindre end 150 mm

Frirum i højden:

mindst 120 mm

Afstand mellem to trins overflade:

højst 300 mm (se figur 6).

| 4.2.1. | Sådanne påstigningsanordninger skal omfatte en række fortløbende trin som vist i figur 6: hvert trin skal være forsynet med en skridsikker overflade, en sideafgrænsning på hver side, og være udformet på en måde, der forebygger ophobning af snavs eller sne under normale arbejdsbetingelser. Den lodrette og vandrette afstand mellem fortløbende trin skal have en tolerance på 20 mm. Den må dog ikke være mindre end 150 mm. |
| --- | --- |

4.2.1.

Sådanne påstigningsanordninger skal omfatte en række fortløbende trin som vist i figur 6: hvert trin skal være forsynet med en skridsikker overflade, en sideafgrænsning på hver side, og være udformet på en måde, der forebygger ophobning af snavs eller sne under normale arbejdsbetingelser. Den lodrette og vandrette afstand mellem fortløbende trin skal have en tolerance på 20 mm. Den må dog ikke være mindre end 150 mm.

5.   Døre og vinduer

| 5.1. | Vindues- og dørgreb skal udformes og monteres således, at de ikke udgør nogen fare eller gene for føreren under kørslen. |
| --- | --- |

5.1.

Vindues- og dørgreb skal udformes og monteres således, at de ikke udgør nogen fare eller gene for føreren under kørslen.

| 5.2. | Dørens åbningsvinkel skal gøre det muligt at stige ind og ud uden fare. |
| --- | --- |

5.2.

Dørens åbningsvinkel skal gøre det muligt at stige ind og ud uden fare.

| 5.3. | Adgangsdørene til førerhuset skal have en minimumsbredde på 250 mm i gulvhøjde. |
| --- | --- |

5.3.

Adgangsdørene til førerhuset skal have en minimumsbredde på 250 mm i gulvhøjde.

| 5.4. | Eventuelle vinduer, der tjener ventilationsformål, skal være let indstillelige. |
| --- | --- |

5.4.

Eventuelle vinduer, der tjener ventilationsformål, skal være let indstillelige.

6.   Nødudgange

6.1.   Antal nødudgange

| 6.1.1. | Førerhuse med en enkelt dør skal have to ekstra udgange, der tjener som nødudgange. |
| --- | --- |

6.1.1.

Førerhuse med en enkelt dør skal have to ekstra udgange, der tjener som nødudgange.

| 6.1.2. | Førerhuse med to døre skal have en ekstra udgang, der tjener som nødudgang, undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1. |
| --- | --- |

6.1.2.

Førerhuse med to døre skal have en ekstra udgang, der tjener som nødudgang, undtagen for traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1.

6.2.   Hver udgang skal være anbragt i hver sin væg (ved væg forstås her også taget). Vindspejl samt side-, bag- og tagvinduer kan betragtes som nødudgange, hvis der findes foranstaltninger til at åbne eller fjerne dem hurtigt indefra.

6.3.   For alle traktorer, undtagen i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1, skal nødudgangenes mindste mål være således, at de kan omskrive en ellipse med en lille akse på 440 mm og en stor akse på 640 mm.

Traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1 med førerrum, der ikke overholder mindstemålene for nødudgange som angivet i ovenstående afsnit, skal være forsynet med mindst to døre.

6.4.   Ethvert vindue af tilstrækkelig størrelse kan angives som nødudgang, hvis det er fremstillet af glas, der kan knuses, og dette kan lade sig gøre med et værktøj, der er anbragt i førerhuset til dette formål. Det glas, hvortil der henvises i tillæg 3, 4, 5, 6, 7, 8 og 9 til bilag I til FN/ECE-regulativ nr. 43, betragtes i dette bilag som brudsikkert glas.

6.5.   Nødudgangenes kanter må ikke udgøre nogen fare. Når det for at evakuere førerhuset er nødvendigt at passere højdeforskelle på mere end 1 000 mm, skal der forefindes midler til at lette evakueringen. Til dette formål, når udgangen findes på bagsiden, skal de støttepunkter, der består af armene på trepunktsophænget eller kraftudtagets beskyttelsesskærm, anses for at være tilstrækkelig, hvis de har en modstandsevne mod lodrette belastninger på mindst 1 200 N.

6.6.   Nødudgange skal være markeret med piktogrammer indeholdende instrukser til føreren i overensstemmelse med bilag XXVI.

Tillæg 1

Figurer

Figur 1

(Mål i millimeter)

Image

Figur 2

(Mål i millimeter)

Image

Figur 3

(Mål i millimeter)

Image

Figur 4

Image

Figur 5

Dimensioner for adgangstrin, der er integreret i bælteophænget på bæltetraktorer (kilde: EN ISO 2867:2006)

Image

Figur 6

(Source: EN ISO 4254-1 No 4.5)

Image

Figur 7

Minimumsmål for betjeningsplads i traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1

Image

BILAG XVI

Krav til kraftudtag

1.   Krav til bagmonteret kraftudtag

Specifikationerne i ISO 500-1:2014 og ISO 500-2:2004 finder anvendelse på alle traktorer med bagmonterede kraftudtag i overensstemmelse med tabel 1.

Tabel 1

Anvendelse af standarder for bagmonterede kraftudtag for de forskellige traktorklasser

| Standarden finder anvendelse. | T1
  C1 | T2
  C2 | T3
  C3 | T4.1
  C4.1 | T4.2
  C4.2 | T4.3
  C4.3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISO 500-1:2014 (1)
   (3) | X | - - | X(1) | X(1) | X1) | X |
| ISO 500-2:2004 (2) | - - | X | X(2) | X(2) | - - | - - |
| X | Standarden finder anvendelse. |

Standarden finder anvendelse.

T1

C1

T2

C2

T3

C3

T4.1

C4.1

T4.2

C4.2

T4.3

C4.3

ISO 500-1:2014 (1)
   (3)

X

- -

X(1)

X(1)

X1)

X

ISO 500-2:2004 (2)

- -

X

X(2)

X(2)

- -

- -

X

Standarden finder anvendelse.

| - - | Standarden finder ikke anvendelse. |
| --- | --- |

- -

Standarden finder ikke anvendelse.

| X(1) | Standarden finder anvendelse på traktorer med en sporvidde på over 1 150 mm. |
| --- | --- |

X(1)

Standarden finder anvendelse på traktorer med en sporvidde på over 1 150 mm.

| X(2) | Standarden finder anvendelse på traktorer med en sporvidde på 1 150 mm eller derunder. |
| --- | --- |

X(2)

Standarden finder anvendelse på traktorer med en sporvidde på 1 150 mm eller derunder.

2.   Krav til frontmonterede kraftudtag

Specifikationerne i ISO 8759-1:1998 med undtagelse af punkt 4.2 finder anvendelse på traktorer i alle T- og C-klasser, som er udstyret med frontmonteret kraftudtag som specificeret i denne standard.

---

(1)  I ISO-standard 500-1:2014 finder det sidste punktum i punkt 6.2 ikke anvendelse.

(2)  For så vidt angår dette bilag finder denne standard også anvendelse på traktorer med et kraftudtag med en effekt på over 20 kW målt i henhold til ISO 789-1:1990.

(3)  For kraftudtag af type 3, og når det er muligt at reducere dimensionerne af skærmens åbning for at tilpasse den til de koblingsdele, der anvendes, skal følgende indgå i traktorens instruktionsbog:

| — | advarsel med hensyn til konsekvenser og risici som følge af beskyttelsesskærmens reducerede dimensioner, |
| --- | --- |

—

advarsel med hensyn til konsekvenser og risici som følge af beskyttelsesskærmens reducerede dimensioner,

| — | instruktioner og særlige advarsler med hensyn til tilkobling og frakobling af kraftudtag |
| --- | --- |

—

instruktioner og særlige advarsler med hensyn til tilkobling og frakobling af kraftudtag

| — | instruktioner og særlige advarsler med hensyn til anvendelse af værktøjer eller maskiner, der er tilkoblet det bagmonterede kraftudtag. |
| --- | --- |

—

instruktioner og særlige advarsler med hensyn til anvendelse af værktøjer eller maskiner, der er tilkoblet det bagmonterede kraftudtag.

BILAG XVII

Krav til afskærmning af transmissionsdele

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1.   »farlig del«: ethvert punkt, der som følge af placeringen eller konstruktionen af en traktors faste eller bevægelige dele indebærer en risiko for kvæstelser. De farlige dele er især punkter, hvor der kan ske klemning, overklipning, overskæring, gennemboring, sammenpresning og fasthængning samt adgangs- og angrebspunkter

1.1.1.   »klemningspunkt«: ethvert farligt punkt, hvor dele flytter sig i forhold til hinanden eller i forhold til faste dele, således at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt

1.1.2.   »overklipningspunkt«: ethvert farligt punkt, hvor dele bevæger sig langs hinanden eller langs andre dele, således at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt eller klippet over

1.1.3.   »overskærings-, gennemborings- og sammenpresningspunkt«: ethvert farligt punkt, hvor bevægelige eller faste, skarpe, spidse eller stumpe dele kan kvæste personer eller visse dele af deres krop

1.1.4.   »fasthængningspunkt«: ethvert farligt punkt, hvor fremspringende skarpe kanter, takker, splitter, skruer og bolte, smøresteder, aksler, akselmuffer og andre dele bevæger sig på en sådan måde, at personer, visse dele af deres krop eller deres tøj kan hænge fast og blive trukket med

1.1.5.   »adgangs- eller angrebspunkt«: ethvert farligt punkt, hvor delene, når de bevæger sig, indskrænker åbningen, i hvilken personer, visse dele af deres krop eller deres tøj kan hænge fast

1.2.   »rækkevidde«: den største afstand, som personer eller visse dele af deres krop kan nå opad, nedad, indad, ovenover, omkring og igennem uden hjælp af nogen genstand (figur 1)

1.3.   »sikkerhedsafstand«: afstanden svarende til rækkevidden eller kroppens dimensioner med tilføjelse af en sikkerhedsmargen (figur 1)

1.4.   »normal drift«: at traktoren anvendes til det af fabrikanten tiltænkte formål, og at den føres af en bruger, der er bekendt med traktorens egenskaber, og som overholder de af fabrikanten i instruktionsbogen eller ved skilte på traktoren anførte drifts-, vedligeholdelses- og sikkerhedsanvisninger

1.5.   »frizone omkring drivhjul«: det område, som skal være frit rundt om drivhjulenes dæk i forhold til de tilstødende dele på køretøjet.

1.6.   »sædets indekspunkt (SIP) «: det punkt, der er fastlagt i overensstemmelse med ISO 5353:1995.

2.   Generelle krav

2.1.   Transmissionsdelene, de udragende dele og hjulene på traktoren skal være konstrueret, monteret og afskærmet på en sådan måde, at ulykker under normale anvendelsesforhold undgås.

2.2.   Kravene i punkt 2 anses for overholdt, hvis kravene i punkt 3 er opfyldt. Andre løsninger end de i punkt 3 beskrevne tillades, såfremt fabrikanten godtgør, at de er mindst lige så effektive som for kravene i punkt 3.

2.3.   Afskærmningsanordninger skal være fastgjort til traktoren.

2.4.   Dæksler og lemme, der kan forårsage læsioner, når de klapper i, skal udformes således, at det kan forhindres, at de utilsigtet falder i (f.eks. ved sikkerhedsanordninger eller ved passende anbringelse eller udformning).

2.5.   Flere farlige punkter kan sikres ved en fælles afskærmningsanordning. Der skal dog anbringes yderligere afskærmningsanordninger, når der under den fælles afskærmning findes anordninger til justering, vedligeholdelse eller støjdæmpning, som skal betjenes ved tilkoblet motor.

2.6.   Sikringselementer (f.eks. fjederstift eller ringstift)

| — | til sikring af quick release-anordninger (f.eks. bolte),
  eller af |
| --- | --- |

—

til sikring af quick release-anordninger (f.eks. bolte),

eller af

| — | afskærmningsanordninger, der skal åbnes uden værktøj (f.eks. motorhjelm)
  skal være fast forbundet med forbindelseselementet, traktoren eller afskærmningsanordningen. |
| --- | --- |

—

afskærmningsanordninger, der skal åbnes uden værktøj (f.eks. motorhjelm)

skal være fast forbundet med forbindelseselementet, traktoren eller afskærmningsanordningen.

3.   Sikkerhedsafstande til undgåelse af kontakt med farlige dele

3.1.   Sikkerhedsafstanden måles fra de punkter, der kan nås i forbindelse med aktivering, vedligeholdelse og inspektion af traktoren samt fra jorden i overensstemmelse med instruktionsbogen. Ved fastsættelse af sikkerhedsafstandene går man ud fra det princip, at traktoren er i den tilstand, som den er konstrueret til, og at der ikke anvendes noget værktøj til at nå den farlige del.

Sikkerhedsafstandene er fastsat i punkt 3.2.1 – 3.2.5. I visse bestemte områder eller for visse bestemte komponentdele er sikkerhedsniveauet tilstrækkeligt, hvis traktoren opfylder kravene i punkt 3.2.6 – 3.2.14.

3.2.   Afskærmning af farlige punkter

3.2.1.   Rækkevidde opad

Sikkerhedsafstanden for rækkevidden opad er 2 500 mm (se figur 1) for personer, der står oprejst.

Figur 1

3.2.2.   Rækkevidde nedad, rækkevidde ovenover

For så vidt angår rækkevidden oven over en kant fremgår sikkerhedsafstanden af:

| a | = | afstand fra jorden til det farlige punkt |
| --- | --- | --- |
| b | = | højde af afskærmningsanordningens kant |
| c | = | vandret afstand mellem den farlige del og kanten (se figur 2). |

a

=

afstand fra jorden til det farlige punkt

b

=

højde af afskærmningsanordningens kant

c

=

vandret afstand mellem den farlige del og kanten (se figur 2).

Figur 2

Med hensyn til rækkevidden nedad og ovenover skal de i tabel 1 anførte sikkerhedsafstande overholdes.

Tabel 1

| (mm) |
| --- |
| a: Afstand til jorden fra det farlige punkt | Højde af afskærmningsanordningens kant b |
| 2 400 | 2 200 | 2 000 | 1 800 | 1 600 | 1 400 | 1 200 | 1 000 |
| Vandret afstand c fra det farlige punkt |
| 2 400 | — | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| 2 200 | — | 250 | 350 | 400 | 500 | 500 | 600 | 600 |
| 2 000 | — | — | 350 | 500 | 600 | 700 | 900 | 1 100 |
| 1 800 | — | — | — | 600 | 900 | 900 | 1 000 | 1 100 |
| 1 600 | — | — | — | 500 | 900 | 900 | 1 000 | 1 300 |
| 1 400 | — | — | — | 100 | 800 | 900 | 1 000 | 1 300 |
| 1 200 | — | — | — | — | 500 | 900 | 1 000 | 1 400 |
| 1 000 | — | — | — | — | 300 | 900 | 1 000 | 1 400 |
| 800 | — | — | — | — | — | 600 | 900 | 1 300 |
| 600 | — | — | — | — | — | — | 500 | 1 200 |
| 400 | — | — | — | — | — | — | 300 | 1 200 |
| 200 | — | — | — | — | — | — | 200 | 1 100 |

(mm)

a: Afstand til jorden fra det farlige punkt

Højde af afskærmningsanordningens kant b

2 400

2 200

2 000

1 800

1 600

1 400

1 200

1 000

Vandret afstand c fra det farlige punkt

2 400

—

100

100

100

100

100

100

100

2 200

—

250

350

400

500

500

600

600

2 000

—

—

350

500

600

700

900

1 100

1 800

—

—

—

600

900

900

1 000

1 100

1 600

—

—

—

500

900

900

1 000

1 300

1 400

—

—

—

100

800

900

1 000

1 300

1 200

—

—

—

—

500

900

1 000

1 400

1 000

—

—

—

—

300

900

1 000

1 400

800

—

—

—

—

—

600

900

1 300

600

—

—

—

—

—

—

500

1 200

400

—

—

—

—

—

—

300

1 200

200

—

—

—

—

—

—

200

1 100

3.2.3.   Rækkevidden rundt om

Sikkerhedsafstandene i nedenstående tabel 2 skal mindst overholdes, såfremt den pågældende del af kroppen ikke må nå en farlig del. Ved anvendelse af sikkerhedsafstandene går man ud fra den antagelse, at det vigtigste led af den tilsvarende del af kroppen hviler fast på kanten. Sikkerhedsafstandene anses først for opfyldt, når man har sikret sig, at denne del af kroppen absolut ikke kan flyttes længere frem.

Tabel 2

| Legemsdel | Sikkerhedsafstand | Figur |
| --- | --- | --- |
| Hånd
  Fra nævens kno til fingerspidser | ≥ 120 mm | |
| Hånd
  Fra håndled til fingerspidser | ≥ 230 mm | |

Legemsdel

Sikkerhedsafstand

Figur

Hånd

Fra nævens kno til fingerspidser

≥ 120 mm

Image

Hånd

Fra håndled til fingerspidser

≥ 230 mm

Image

| Led | Sikkerhedsafstand | Eksempel |
| --- | --- | --- |
| Arm
  Fra albue til fingerspidser | ≥ 550 mm | |
| Arm
  Fra skulder til fingerspidser | ≥ 850 mm | |

Led

Sikkerhedsafstand

Eksempel

Arm

Fra albue til fingerspidser

≥ 550 mm

Image

Arm

Fra skulder til fingerspidser

≥ 850 mm

Image

3.2.4.   Rækkevidde ind i og igennem

Såfremt der er mulighed for at trænge ind i eller igennem en åbning og nå frem til de farlige dele, skal de i tabel 3 og 4 anførte sikkerhedsafstande mindst overholdes.

Bevægelige dele indbyrdes eller ved siden af faste dele betragtes ikke som risikofaktorer, såfremt deres indbyrdes afstand ikke overstiger 8 mm.

Foruden disse krav skal køretøjer udstyret med et sæde og styrestang være i overensstemmelse med kravene i EN 15997:2011 om bevægelige dele.

Tabel 3

Sikkerhedsafstande for aflange og parallelle åbninger i mm

| | a er åbningens mindste bredde |
| --- | --- |

a er åbningens mindste bredde

| | b er sikkerhedsafstanden fra det farlige punkt |
| --- | --- |

b er sikkerhedsafstanden fra det farlige punkt

| Fingerspids | Finger | Hånd til tommelfingerballe | Arm til armhule | — |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| 4 < a ≤ 8 | 8 < a ≤ 12 | 12 < a ≤ 20 | 20 < a ≤ 30 | 30 < a ≤ 135 maks. | > 135 |
| b ≥ 15 | b ≥ 80 | b ≥ 120 | b ≥ 200 | b ≥ 850 | — |

Fingerspids

Finger

Hånd til tommelfingerballe

Arm til armhule

—

Image

Image

Image

Image

4 < a ≤ 8

8 < a ≤ 12

12 < a ≤ 20

20 < a ≤ 30

30 < a ≤ 135 maks.

> 135

b ≥ 15

b ≥ 80

b ≥ 120

b ≥ 200

b ≥ 850

—

Tabel 4

sikkerhedsafstande for firkantede eller cirkelformede åbninger

| | a er åbning/diameter eller sidelængde |
| --- | --- |

a er åbning/diameter eller sidelængde

| | b er sikkerhedsafstanden fra det farlige punkt |
| --- | --- |

b er sikkerhedsafstanden fra det farlige punkt

| Fingerspids | Finger | Hånd til tommelfingerballe | Arm til armhule | — |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| 4 < a ≤ 8 | 8 < a ≤ 12 | 12 < a ≤ 25 | 25 < a ≤ 40 | 40 < a ≤ 250 maks. | 250 |
| b ≥ 15 | b ≥ 80 | b ≥ 120 | b ≥ 200 | b ≥ 850 | — |

Fingerspids

Finger

Hånd til tommelfingerballe

Arm til armhule

—

Image

Image

Image

Image

4 < a ≤ 8

8 < a ≤ 12

12 < a ≤ 25

25 < a ≤ 40

40 < a ≤ 250 maks.

250

b ≥ 15

b ≥ 80

b ≥ 120

b ≥ 200

b ≥ 850

—

3.2.5.   Sikkerhedsafstande til klemningspunkterne

Et klemningspunkt anses ikke for farligt for den anførte del af kroppen, såfremt sikkerhedsafstandene ikke er mindre end de i tabel 5 anførte, og såfremt det sikres, at den tilgrænsende og større del af kroppen ikke kan komme ind.

Tabel 5

| Led | Krop | Ben | Fod | Arm | Hånd, led, næve | Finger |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sikkerhedsafstande | 500 | 180 | 120 | 100 | 25 |
| Eksempel | | | | | | |

Led

Krop

Ben

Fod

Arm

Hånd, led, næve

Finger

Sikkerhedsafstande

500

180

120

100

25

Eksempel

Image

Image

Image

Image

Image

Image

3.2.6.   Betjeningsanordninger

Mellemrummet mellem to pedaler og gennemgangsåbningen for betjeningsanordningerne betragtes ikke som klemnings- eller overklipningspunkter.

3.2.7.   Trepunktsophæng bagtil

3.2.7.1   Der skal bag et plan, der går gennem midterplanet for ledpunkterne på trepunktsophængets løftestænger, være en mindste sikkerhedsafstand på 25 mm mellem de bevægelige dele for hvert punkt eller løfteanordningens vandring - men ikke for de øverste og nederste yderpunkter på 0,1 n - såvel som en afstand på 25 mm eller en vinkel på mindst 30° for de overklipningsdele, der frembringer en vinkelændring (se figur 3). Vandringen n′, reduceret med 0,1 n foroven og forneden, defineres således (se figur 4). Hvor de nederste trækstænger påvirkes direkte af løfteanordningen, defineres referenceplanet som et tværgående lodret midterplan i forhold til stængerne.

Figur 3

Image

Forklaring:

| A | = | Løftearm |
| --- | --- | --- |
| B | = | Trækstang |
| C | = | Løftestang |
| D | = | Traktorramme |
| E | = | plan gennem aksen for ledpunkternes løftestang |
| F | = | Sikkerhedsafstand |

A

=

Løftearm

B

=

Trækstang

C

=

Løftestang

D

=

Traktorramme

E

=

plan gennem aksen for ledpunkternes løftestang

F

=

Sikkerhedsafstand

Figur 4

Image

3.2.7.2   For den hydrauliske løfteanordnings vandring n er den nederste position A for trækstængernes koblingspunkter begrænset af dimensionen »14« i henhold til kravene i ISO-standard 730:2009, og den øverste position B er begrænset af den største hydrauliske vandring. Vandringen n′ er vandringen n reduceret foroven og forneden med 0,1 n, og udgør den lodrette afstand mellem A′ og B′.

3.2.7.3   Omkring løftestængernes profil skal der desuden inden for vandringen n′ være en sikkerhedsafstand på mindst 25 mm i forhold til de tilstødende dele.

3.2.7.4   Såfremt der til et trepunktsophæng anvendes koblingsanordninger, der ikke kræver, at der under tilkoblingen er en bruger til stede mellem traktoren og det transporterede redskab (f.eks. i tilfælde af en hurtigkobling), gælder forskrifterne i punkt 3.2.7.3 ikke.

3.2.7.5.   Der bør i instruktionsbogen gøres opmærksom på de farlige punkter, der er beliggende foran det plan, som er defineret i punkt 3.2.7.1, første punktum.

3.2.8.   Frontmonteret trepunktsophæng

3.2.8.1   For hver position af vandringen n, som gennemløbes af løfteanordningen — bortset fra de øverste og nederste yderpunkter på 0,1 n — skal der mellem de bevægelige dele være en sikkerhedsafstand på mindst 25 mm samt en vinkel på mindst 30° eller en sikkerhedsafstand på 25 mm for de dele, der foretager en overklippende bevægelse mod hinanden, hvorved der opstår en vinkelændring. Vandringen n′ reduceret med 0,1 n foroven og forneden, defineres således (se figur 4).

3.2.8.2   For vandringen n, der gennemløbes af den hydrauliske løfteanordning, er den nederste position A for trækstængernes koblingspunkter begrænset af dimension »14« i henhold til ISO-standard 8759, del 2, af marts 1998, og den øverste position B er begrænset af den største hydrauliske vandring. Vandringen n′ er reduceret foroven og forneden med 0,1 n, og udgør den lodrette afstand mellem A′ og B′.

3.2.8.3   Såfremt der til trækstængerne på trepunktsophænget foran anvendes koblingsordninger, der ikke kræver, at der under tilkoblingen er en bruger til stede mellem traktoren og det transporterede redskab (f.eks. i tilfælde af en hurtigkobling), gælder forskrifterne i punkt 3.2.8.1 ikke for områder med en radius på 250 mm regnet fra det punkt, hvor trækstængerne tilkobles traktoren. Regnet fra kanten af løftestængerne/løftecylinderen skal der dog altid inden for den definerede vandring n′ være en sikkerhedsafstand på mindst 25 mm til de tilgrænsende dele.

3.2.9.   Førersæde og omgivelser

I siddende stilling skal ethvert klemnings- og overklipningspunkt ligge uden for rækkevidde af førerens hænder og fødder. Dette krav anses for opfyldt, såfremt følgende betingelser overholdes:

3.2.9.1   Førersædet er indstillet i midterpositionen såvel i længderetningen som lodret. Førerens rækkevidde er opdelt i zone A og zone B. Det centrale sfæriske punkt for disse zoner ligger 60 mm foran og 560 mm oven over sædets indekspunkt (SIP) (se figur 5). Zone A består af en kugle med en radius på 550 mm, mens zone B ligger mellem denne kugle og en kugle med en radius på 1 000 mm.

Figur 5

Image

3.2.9.2   Ved klemnings- og overklipningspunkter skal der overholdes en sikkerhedsafstand på 120 mm i zone A og på 25 mm i zone B, eller der skal være en mindste vinkel på 30°, såfremt det drejer sig om dele, der foretager en overklippende bevægelse mod hinanden, hvorved der opstår en vinkelændring.

3.2.9.3.   Der skal i zone A kun tages højde for de klemnings- og overklipningspunkter, der frembringes af dele, som aktiveres af en ekstern energikilde.

3.2.9.4.   Såfremt der opstår et farligt punkt, fordi konstruktionsdele støder op mod sædet, skal der være en sikkerhedsafstand på mindst 25 mm mellem konstruktionsdelen og sædet. Der er ikke tale om et farligt punkt mellem sædets ryglæn og de tilstødende konstruktionsdele, der er beliggende bag dette, såfremt de tilstødende konstruktionsdele er glatte og sædets ryglæn i sig selv er afrundet i den tilgrænsende zone og ikke har nogen skarp kant.

3.2.9.5.   Gearkasser og andre køretøjsdele og -tilbehør, som genererer støj, vibrationer og/eller varme, skal være isoleret fra førersædet.

3.2.10.   Passagersæde (eventuelt)

3.2.10.1.   Såfremt nogle dele kan rumme fare for fødderne, skal der være afskærmningsanordninger i en hemisfærisk radius på 800 mm fra midten af forkanten på sædets hynde og nedad.

3.2.10.2.   Inden for en kugle, hvis centrum ligger 670 mm oven over midten af forkanten på passagersædet, skal de farlige punkter, der befinder sig i zone A og B, afskærmes, jf. punkt 3.2.9 (se figur 6).

Figur 6

Image

3.2.11.   Traktorer i klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3

3.2.11.1.   I forbindelse med traktorer i klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3 gælder kravene i punkt 3.2.9 ikke i den zone, der ligger under et plan, der skråner 45° bagud på tværs af den fremadgående retning og gående gennem et punkt beliggende 230 mm bag sædets indekspunkt (SIP) (se figur 7). Hvis der findes farlige punkter i denne zone, skal dette angives på traktoren.

Figur 7

Image

3.2.12.   Styretøj og svingaksel

De dele, der bevæger sig i forhold til hinanden eller i forhold til faste dele, skal være afskærmet, såfremt de ligger inden for den i punkt 3.2.9 og 3.2.10 definerede zone.

Ved knækstyrede traktorer skal der i knækområdet på begge sider af køretøjet være anbragt varige og let genkendelige anvisninger, hvor der med billeder eller tekst gøres opmærksom på, at det er forbudt at opholde sig i det uafskærmede knækområde. Instruktionsbogen skal ligeledes indeholde sådanne anvisninger.

3.2.13.   Fri drivaksler fastgjort til traktoren

Drivakslerne (f.eks. til firehjulstræk), som kun drejer under kørslen, skal være afskærmet, såfremt de ligger inden for den i punkt 3.2.9 og 3.2.10 definerede zone.

3.2.14.   Frizone omkring drivhjulene

3.2.14.1   Frizonen for drivhjulene på traktorer uden lukket førerhus, og som er monteret med største dækstørrelse, skal svare til de i følgende tabel 6 og figur 8 anførte dimensioner.

Figur 8

Image

Tabel 6

| Klasse T1/C1, T3/C3 og T4.2/C4.2 | Klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3 |
| --- | --- |
| a | h | a | h |
| mm | mm | mm | mm |
| 40 | 60 | 15 | 30 |

Klasse T1/C1, T3/C3 og T4.2/C4.2

Klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3

a

h

a

h

mm

mm

mm

mm

40

60

15

30

3.2.14.2   Der tillades en frizone omkring drivhjulene, der er mindre end den i figur 8 og tabel 6 viste, foruden de zoner, der er omhandlet i punkt 3.2.9 og 3.2.10 for traktorer i klasse T2/C2, T4.1/C4.1 og T4.3/C4.3, hvis skærme ligeledes tjener til at afskrabe jord fra hjulene.

4.   Styrkekrav til beskyttelsesudstyr

| 4.1. | Beskyttelsesanordninger, særlig dem med en lodret højde over jorden på op til 550 mm, hvis anvendelse som trinbræt ved normal brug ikke kan forhindres, skal udformes, så de kan modstå en lodret belastning på 1 200 N. Overensstemmelsen med dette krav kontrolleres ved hjælp af de test, der er angivet i bilag C til ISO 4254-1:2013, eller en tilsvarende metode, som opfylder de samme testacceptkriterier. |
| --- | --- |

4.1.

Beskyttelsesanordninger, særlig dem med en lodret højde over jorden på op til 550 mm, hvis anvendelse som trinbræt ved normal brug ikke kan forhindres, skal udformes, så de kan modstå en lodret belastning på 1 200 N. Overensstemmelsen med dette krav kontrolleres ved hjælp af de test, der er angivet i bilag C til ISO 4254-1:2013, eller en tilsvarende metode, som opfylder de samme testacceptkriterier.

5.   Motorhjelm

| 5.1. | Den hængslede motorhjelm må kun kunne åbnes med et værktøj (der accepteres en udløsningsmekanisme placeret i førerhuset) og med en selvlåsende mekanisme, når den er lukket. |
| --- | --- |

5.1.

Den hængslede motorhjelm må kun kunne åbnes med et værktøj (der accepteres en udløsningsmekanisme placeret i førerhuset) og med en selvlåsende mekanisme, når den er lukket.

| 5.2. | Sideafskærmninger skal monteres som:






  5.2.1. | Faste afskærmninger, der er fastgjort ved svejsning eller med skruer og bolte, og som kun kan åbnes ved brug af værktøj. De faste afskærmninger må ikke forblive på plads, hvis fastgørelseselementerne mangler,
  eller |
| --- | --- | --- |

5.2.

Sideafskærmninger skal monteres som:

5.2.1.

Faste afskærmninger, der er fastgjort ved svejsning eller med skruer og bolte, og som kun kan åbnes ved brug af værktøj. De faste afskærmninger må ikke forblive på plads, hvis fastgørelseselementerne mangler,

eller

| 5.2.2. | hængslede afskærmninger, som kun kan åbnes ved hjælp af værktøj og selvlåsende, når de er lukkede,
  eller |
| --- | --- |

5.2.2.

hængslede afskærmninger, som kun kan åbnes ved hjælp af værktøj og selvlåsende, når de er lukkede,

eller

| 5.2.3. | afskærmninger, hvis åbning er forbundet med åbningen af hjelmen, og som kun kan åbnes ved brug af værktøj. |
| --- | --- |

5.2.3.

afskærmninger, hvis åbning er forbundet med åbningen af hjelmen, og som kun kan åbnes ved brug af værktøj.

| 5.3. | Der skal monteres supplerende beskyttelsesanordninger, hvis der under motorhjelmen forefindes systemer til justering, vedligeholdelse eller støjdæmpning, der kan kun behandles, mens motoren kører. |
| --- | --- |

5.3.

Der skal monteres supplerende beskyttelsesanordninger, hvis der under motorhjelmen forefindes systemer til justering, vedligeholdelse eller støjdæmpning, der kan kun behandles, mens motoren kører.

| 5.4. | Der skal forefindes mekaniske støtteanordninger eller hydrauliske låseanordninger (f.eks. støttepinde eller gasfjedre) til at forhindre, at motorhjelmen klapper i. |
| --- | --- |

5.4.

Der skal forefindes mekaniske støtteanordninger eller hydrauliske låseanordninger (f.eks. støttepinde eller gasfjedre) til at forhindre, at motorhjelmen klapper i.

| 5.5. | Der skal forefindes udstyr, der letter sikker håndtering af kølerhjelmen (f.eks. håndtag, tovværk eller dele af selve kølerhjelmen, der er passende udformet til at give et bedre greb) uden risiko for klemning, slag og uden større anstrengelser. |
| --- | --- |

5.5.

Der skal forefindes udstyr, der letter sikker håndtering af kølerhjelmen (f.eks. håndtag, tovværk eller dele af selve kølerhjelmen, der er passende udformet til at give et bedre greb) uden risiko for klemning, slag og uden større anstrengelser.

| 5.6. | Motorhjelmens åbninger skal angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholder oplysninger herom. |
| --- | --- |

5.6.

Motorhjelmens åbninger skal angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholder oplysninger herom.

6.   Varme overflader

| 6.1. | Varme overflader, der kan berøres af brugereren under normal drift af traktoren, skal være afskærmede eller isolerede. Dette gælder for varme overflader i nærheden af trin, håndlister, håndgreb, integrerede dele af traktoren, der kan bruges som påstigningsanordning, og som uagtsomt kan berøres, og dele, der er direkte tilgængelige fra førersædet (f.eks. gearkassetransmission i traktorer uden platform). |
| --- | --- |

6.1.

Varme overflader, der kan berøres af brugereren under normal drift af traktoren, skal være afskærmede eller isolerede. Dette gælder for varme overflader i nærheden af trin, håndlister, håndgreb, integrerede dele af traktoren, der kan bruges som påstigningsanordning, og som uagtsomt kan berøres, og dele, der er direkte tilgængelige fra førersædet (f.eks. gearkassetransmission i traktorer uden platform).

| 6.2. | Dette krav anses for opfyldt ved korrekt placering af faste afskærmninger eller sikkerhedsafstande til at adskille eller termisk isolere de varme overflader på køretøjet. |
| --- | --- |

6.2.

Dette krav anses for opfyldt ved korrekt placering af faste afskærmninger eller sikkerhedsafstande til at adskille eller termisk isolere de varme overflader på køretøjet.

| 6.3. | Kontakt med andre, ikke særligt farlige varme overflader, eller som kun er farlige i særlige brugssituationer, der går ud over de almindelige, skal være forsynet med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og være angivet i instruktionsbogen. |
| --- | --- |

6.3.

Kontakt med andre, ikke særligt farlige varme overflader, eller som kun er farlige i særlige brugssituationer, der går ud over de almindelige, skal være forsynet med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og være angivet i instruktionsbogen.

| 6.4. | Foruden disse krav skal køretøjer udstyret med et sæde og styrestang være i overensstemmelse med kravene i EN 15997:2011 om varme dele. |
| --- | --- |

6.4.

Foruden disse krav skal køretøjer udstyret med et sæde og styrestang være i overensstemmelse med kravene i EN 15997:2011 om varme dele.

BILAG XVIII

Krav til sikkerhedsseleforankringer

A.   GENERELLE KRAV

| 1,1. | Når et køretøj i klasse T eller C er udstyret et styrtsikkert førerværn (ROPS), skal det være udstyret med sikkerhedsseleforankringer, der opfylder kravene i ISO-standard 3776-1:2006. |
| --- | --- |

1,1.

Når et køretøj i klasse T eller C er udstyret et styrtsikkert førerværn (ROPS), skal det være udstyret med sikkerhedsseleforankringer, der opfylder kravene i ISO-standard 3776-1:2006.

| 1.2. | Desuden skal sikkerhedsseleforankringerne opfylde kravene i punkt B, C eller D. |
| --- | --- |

1.2.

Desuden skal sikkerhedsseleforankringerne opfylde kravene i punkt B, C eller D.

B.   SUPPLERENDE KRAV TIL SIKKERHEDSSELEFORANKRINGER (ALTERNATIV TIL BESTEMMELSERNE I PUNKT C OG D)(1)

1.   Anvendelsesområde

| 1.1. | Sikkerhedsseler er en af de fastholdelsesanordninger, der anvendes til beskyttelse af føreren i motorkøretøjer.
  Denne anbefalede procedure indeholder krav om mindste ydeevne og prøvninger af forankringer til land- og skovbrugstraktorer.
  Den gælder for forankringen af bækkenfastholdelsesanordninger. |
| --- | --- |

1.1.

Sikkerhedsseler er en af de fastholdelsesanordninger, der anvendes til beskyttelse af føreren i motorkøretøjer.

Denne anbefalede procedure indeholder krav om mindste ydeevne og prøvninger af forankringer til land- og skovbrugstraktorer.

Den gælder for forankringen af bækkenfastholdelsesanordninger.

2.   Forklaring af prøvningsterminologien

| 2.1. | Ved sikkerhedsseleanordning forstås enhver strop eller seleanordning, der er fastgjort på tværs af skødet eller bækkenet med henblik på at beskytte en person i en maskine. |
| --- | --- |

2.1.

Ved sikkerhedsseleanordning forstås enhver strop eller seleanordning, der er fastgjort på tværs af skødet eller bækkenet med henblik på at beskytte en person i en maskine.

| 2.2. | Ved udvidelsesbælte forstås enhver gjord, ethvert bælte eller en lignende anordning, der bidrager til overførsel af sikkerhedsselebelastninger. |
| --- | --- |

2.2.

Ved udvidelsesbælte forstås enhver gjord, ethvert bælte eller en lignende anordning, der bidrager til overførsel af sikkerhedsselebelastninger.

| 2.3. | Ved forankring forstås det punkt, hvor sikkerhedsseleanordningen er mekanisk fastgjort til sædesystemet eller traktoren. |
| --- | --- |

2.3.

Ved forankring forstås det punkt, hvor sikkerhedsseleanordningen er mekanisk fastgjort til sædesystemet eller traktoren.

| 2.4. | Ved sædemontage forstås alle mellemliggende fittings (f.eks. skinner osv.), der anvendes til at fastgøre sædet til den passende del af traktoren. |
| --- | --- |

2.4.

Ved sædemontage forstås alle mellemliggende fittings (f.eks. skinner osv.), der anvendes til at fastgøre sædet til den passende del af traktoren.

| 2.5. | Ved brugerfastholdelsessystem forstås det samlede system bestående af sikkerhedsseleanordning, sædesystem, forankringer og udvidelsesbælte, der overfører sikkerhedsselebelastning til traktoren. |
| --- | --- |

2.5.

Ved brugerfastholdelsessystem forstås det samlede system bestående af sikkerhedsseleanordning, sædesystem, forankringer og udvidelsesbælte, der overfører sikkerhedsselebelastning til traktoren.

| 2.6. | Ved aktive sædekomponenter forstås alle komponenter af sædet, hvis masse kan bidrage til belastning af sædemontagen (til køretøjets struktur) ved væltning. |
| --- | --- |

2.6.

Ved aktive sædekomponenter forstås alle komponenter af sædet, hvis masse kan bidrage til belastning af sædemontagen (til køretøjets struktur) ved væltning.

3.   Prøvningsprocedure

Proceduren finder anvendelse på et sikkerhedsseleforankringssystem til brug for en fører eller en person foruden føreren af traktoren.

Denne procedure omfatter kun statisk prøvning af forankringer.

Hvis en producent for en bestemt beskyttelsesstruktur leverer mere end ét sæde med identiske komponenter, der overfører belastningen fra sikkerhedsseleforankringen til sædemontagen på det styrtsikre førerværns s gulv eller traktorens stel, er det tilladt prøvestationen kun at prøve én konfiguration, der svarer til det tungeste sæde (se også nedenfor).

Sædet skal være i normal position under prøvningerne og fastgjort til monteringspunkterne på traktoren ved hjælp af alle fittings (f.eks. ophæng, skinner osv.), som er specificeret for den komplette traktor. Der må ikke anvendes yderligere ikke-standard fittings, der bidrager til at styrke konstruktionen.

Det værst tænkelige belastningsscenario for prøvning af sikkerhedsseleforankringernes ydeevne bør etableres under hensyntagen til følgende punkter:

| — | Hvis masserne af alternative sæder er sammenlignelige, skal de sæder, der er udstyret med sikkerhedsseleforankringer, der overfører belastningen gennem sædets struktur (f.eks. via ophængssystem og/eller justeringsskinner), kunne modstå en meget højere prøvebelastning. Det er derfor sandsynligt, at de repræsenterer det værst tænkelige scenario. |
| --- | --- |

—

Hvis masserne af alternative sæder er sammenlignelige, skal de sæder, der er udstyret med sikkerhedsseleforankringer, der overfører belastningen gennem sædets struktur (f.eks. via ophængssystem og/eller justeringsskinner), kunne modstå en meget højere prøvebelastning. Det er derfor sandsynligt, at de repræsenterer det værst tænkelige scenario.

| — | Hvis den anvendte belastning går gennem sædets forankring til køretøjets chassis, skal sædet indstilles således i længderetningen, at der opnås en minimal overlapning af monteringsskinnerne. Dette vil sædvanligvis forekomme, når sædet er så langt bagude som muligt, dog, hvis visse køretøjsanordninger begrænser sædets bevægelse bagud, kan sædet i en position så langt frem som muligt give det værst tænkelig belastningsscenario. Omfanget af sædets bevægelse og overlapningen af monteringsskinner skal observeres. |
| --- | --- |

—

Hvis den anvendte belastning går gennem sædets forankring til køretøjets chassis, skal sædet indstilles således i længderetningen, at der opnås en minimal overlapning af monteringsskinnerne. Dette vil sædvanligvis forekomme, når sædet er så langt bagude som muligt, dog, hvis visse køretøjsanordninger begrænser sædets bevægelse bagud, kan sædet i en position så langt frem som muligt give det værst tænkelig belastningsscenario. Omfanget af sædets bevægelse og overlapningen af monteringsskinner skal observeres.

Forankringerne skal kunne modstå de belastninger, der påføres sædets selesystem ved hjælp af en anordning som vist i figur 1. Sikkerhedsseleforankringerne skal kunne modstå disse prøvebelastninger med sædet, der er indstillet i den værst tænkelige position i længdeaksen, for at sikre, at prøvebetingelserne er opfyldt. Prøvebelastningerne påføres med sæde i midterpositionen i længdeaksen, hvis det værst tænkelige scenario blandt de mulige sædeindstillinger ikke anerkendes af prøvestationen. Et ophængt sæde skal indstilles til midtpunktet af ophængets vandring, medmindre dette er i modstrid med en tydelig instruktion fra køretøjets fabrikant. Er der fastsat særlige instrukser for indstilling af sædet, skal disse overholdes og angives i rapporten.

Efter påføring af belastningen til sædesystemet, skal belastningsanordningen ikke flyttes for at kompensere for eventuelle ændringer, som kan opstå i forhold til belastningsvinklen.

3.1.   Fremadgående belastning

Der anvendes en trækkraft i frem- og opadgående retning i en vinkel på 45° ± 2° i forhold til vandret, jf. figur 2. Forankringerne skal kunne modstå en kraft på 4 450 N. Hvis kraften på sikkerhedsseleanordningen overføres til køretøjets chassis gennem sædet, skal sædemontagen kunne modstå denne kraft plus en yderligere kraft svarende til fire gange tyngdekraftens påvirkning af massen af alle relevante sædekomponenter, der påføres i en vinkel på 45° ± 2° i forhold til vandret i frem- og opadgående retning, jf. figur 2.

3.2.   Bagudrettet belastning

Der anvendes en trækkraft i bagudrettet og opadgående retning i en vinkel på 45° ± 2° i forhold til vandret, jf. figur 3. Forankringerne skal kunne modstå en kraft på 2 225 N. Hvis kraften på sikkerhedsseleanordningen overføres til køretøjets chassis gennem sædet, skal sædemontagen kunne modstå denne kraft plus en yderligere kraft svarende til to gange tyngdekraftens påvirkning af massen af alle relevante sædekomponenter, der påføres i en vinkel på 45° ± 2° i forhold til vandret i en bagudrettet og opadgående retning, jf. figur 3.

Begge trækstyrker skal fordeles ligeligt mellem forankringer.

3.3.   Udløsningskraft til sikkerhedsselens lukkebeslag (hvis det kræves af fabrikanten)

Sikkerhedsselens lukkebeslag skal åbnes med en maksimal kraft på 140 N efter påføring af belastninger. Dette krav er opfyldt for sikkerhedsseleanordninger, der opfylder kravene i FN/ECE-regulativ nr. 16 eller Rådets direktiv 77/541/EØF (1).

3.4.   Prøvningsresultat

Betingelser for godkendelse

Der kan accepteres en blivende deformation af et system, en komponent og et forankringsområde under påvirkning af de belastninger, der er anført i 3.12.3.1 og 3.12.3.2. Der må dog ikke forekomme svigt, der medfører udløsning af sikkerhedsselesystemet, sædemontagen eller sædeindstillingens låsemekanisme.

Det er ikke nødvendigt, at sædets justeringsanordning eller låseanordning fortsat fungerer efter påføring af prøvningskraften.

Figur 1

Anordning til kraftpåføring

Image

| Anmærkning: | De dimensioner, der ikke er angivet, kan vælges frit efter prøvningsanordningen og påvirker ikke prøvningsresultaterne. |
| --- | --- |

Anmærkning:

De dimensioner, der ikke er angivet, kan vælges frit efter prøvningsanordningen og påvirker ikke prøvningsresultaterne.

Figur 2

Kraftpåføring i opadgående og fremadgående retning

Figur 3

Kraftpåføring i opadgående og bagudgående retning

C.   SUPPLERENDE KRAV TIL SIKKERHEDSSELEFORANKRINGER (ALTERNATIV TIL BESTEMMELSERNE I PUNKT B OG D)

Køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med sikkerhedsseleforankringer, der opfylder kravene i ISO 3776-2: 2013, anses for at være i overensstemmelse med dette bilag.

D.   SUPPLERENDE KRAV TIL SIKKERHEDSSELEFORANKRINGER (ALTERNATIV TIL BESTEMMELSERNE I PUNKT B OG C)

Køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med sikkerhedsseleforankringer, som er blevet afprøvet og for hvilke der er udstedt en prøvningsrapport på grundlag af FN/ECE-regulativ nr. 14, anses for at være i overensstemmelse med dette bilag.

Erläuterungen zu Anhang XVIII

| (1) | Unless the numbering, the requirements set out in point B are identical with the text of the OECD standard code for the official testing of for the official testing of protective structures on agricultural and forestry tractors (static test), OECD Code 4, Edition 2015 of July 2014. |
| --- | --- |

(1)

Unless the numbering, the requirements set out in point B are identical with the text of the OECD standard code for the official testing of for the official testing of protective structures on agricultural and forestry tractors (static test), OECD Code 4, Edition 2015 of July 2014.

---

(1)  Rådets direktiv 77/541/EØF af 28. juni 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne køretøjer (EFT L 220 af 29.8.1977, s. 95).

BILAG XIX

Krav til sikkerhedsseler

| 1. | Når et køretøj i klasse T eller C er udstyret med et styrtsikkert førerværn (ROPS), skal det være udstyret med sikkerhedsseler og opfylde kravene i ISO-standard 3776-3:2009. |
| --- | --- |

1.

Når et køretøj i klasse T eller C er udstyret med et styrtsikkert førerværn (ROPS), skal det være udstyret med sikkerhedsseler og opfylde kravene i ISO-standard 3776-3:2009.

| 2. | Som et alternativ til kravene i punkt 1 kan køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med styrtsikkert førerværn, som er blevet afprøvet og for hvilke der er udstedt en prøvningsrapport på grundlag af FN/ECE-regulativ nr. 16, som ændret, anses for at være i overensstemmelse med dette bilag. |
| --- | --- |

2.

Som et alternativ til kravene i punkt 1 kan køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med styrtsikkert førerværn, som er blevet afprøvet og for hvilke der er udstedt en prøvningsrapport på grundlag af FN/ECE-regulativ nr. 16, som ændret, anses for at være i overensstemmelse med dette bilag.

BILAG XX

Krav til beskyttelse af føreren mod indtrængende genstande

| 1. | Køretøjer i klasse T og C, der er udstyret til skovbrugsopgaver, skal opfylde de krav til beskyttelse mod indtrængende genstande, der er fastsat i ISO-standard 8084:2003. |
| --- | --- |

1.

Køretøjer i klasse T og C, der er udstyret til skovbrugsopgaver, skal opfylde de krav til beskyttelse mod indtrængende genstande, der er fastsat i ISO-standard 8084:2003.

| 2. | Alle andre køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med en beskyttelse mod indtrængende genstande, skal opfylde kravene i punkt 1 i FN/ECE-regulativ nr. 43 (1), bilag 14 om sikkerhedsruder. |
| --- | --- |

2.

Alle andre køretøjer i klasse T og C, der er udstyret med en beskyttelse mod indtrængende genstande, skal opfylde kravene i punkt 1 i FN/ECE-regulativ nr. 43 (1), bilag 14 om sikkerhedsruder.

---

(1)  EUT L 230 af 31.8.2010, s. 119.

BILAG XXI

Krav til udstødningssystemer

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved »udstødningssystem« kombinationen af udstødningsrør, ekspansion, lyddæmper og forureningsbegrænsende anordning.

2.   Generelle krav

| 2.1. | Udstødningssystemets afgangsrør skal være således anbragt, at udstødningsgas ikke kan trænge ind i førerhuset. |
| --- | --- |

2.1.

Udstødningssystemets afgangsrør skal være således anbragt, at udstødningsgas ikke kan trænge ind i førerhuset.

| 2.2. | Den synlige del af udstødningsrøret uden for kølerhjelmen skal beskyttes ved hjælp af adskillelse, afskærmninger eller et gitter for at undgå risiko for utilsigtet kontakt med varme overflader. |
| --- | --- |

2.2.

Den synlige del af udstødningsrøret uden for kølerhjelmen skal beskyttes ved hjælp af adskillelse, afskærmninger eller et gitter for at undgå risiko for utilsigtet kontakt med varme overflader.

3.   Traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1

For traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1 gælder følgende krav:

| 3.1. | Foran et referenceplan, der i en ret vinkel på fartøjets længdeakse går igennem midten af den ikke-belastede pedal (kobling og/eller driftsbremse, skal meget varme dele være afskærmet, hvis de er inden for 300 mm i det øvre område (700 mm over grundniveau) og inden for 150 mm i det nedre område (se figur 1). På siderne begrænses det område, der skal sikres, ved den ydre maskinprofil og udstødssystemets ydre profil. |
| --- | --- |

3.1.

Foran et referenceplan, der i en ret vinkel på fartøjets længdeakse går igennem midten af den ikke-belastede pedal (kobling og/eller driftsbremse, skal meget varme dele være afskærmet, hvis de er inden for 300 mm i det øvre område (700 mm over grundniveau) og inden for 150 mm i det nedre område (se figur 1). På siderne begrænses det område, der skal sikres, ved den ydre maskinprofil og udstødssystemets ydre profil.

| 3.2. | Meget varme dele af udstødssystemet, der befinder sig under påstigningsanordningen, skal afskærmes på det lodrette plan eller sikres termisk på anden måde. |
| --- | --- |

3.2.

Meget varme dele af udstødssystemet, der befinder sig under påstigningsanordningen, skal afskærmes på det lodrette plan eller sikres termisk på anden måde.

Figur 1

(mål i mm)

Image

BILAG XXII

Krav til instruktionsbogen

1.   Instruktionsbogen skal opfylde kravene i ISO-standard 3600:1996, dog med undtagelse af afsnit 4.3 (Machine identification).

2.   Instruktionsbogen skal desuden indeholde relevante oplysninger om følgende emner:

| a) | indstilling af sæde og ophæng i forbindelse med førerens ergonomiske placering i forhold til betjeningsanordninger og for at minimere risici for overførelse af vibrationer til hele kroppen |
| --- | --- |

a)

indstilling af sæde og ophæng i forbindelse med førerens ergonomiske placering i forhold til betjeningsanordninger og for at minimere risici for overførelse af vibrationer til hele kroppen

| b) | anvendelse og indstilling af systemet for varme, ventilation og air-conditioning, eventuelt |
| --- | --- |

b)

anvendelse og indstilling af systemet for varme, ventilation og air-conditioning, eventuelt

| c) | start og slukning af motoren, herunder principper for sikker start/stop, der involverer brug af håndbremse, placering af betjeningsanordninger i frigear og fjernelse af nøgle |
| --- | --- |

c)

start og slukning af motoren, herunder principper for sikker start/stop, der involverer brug af håndbremse, placering af betjeningsanordninger i frigear og fjernelse af nøgle

| d) | placering og metode til åbning af nødudgange |
| --- | --- |

d)

placering og metode til åbning af nødudgange

| e) | instruktioner for indstigning i og udstigning af traktoren |
| --- | --- |

e)

instruktioner for indstigning i og udstigning af traktoren

| f) | fareområdet omkring omdrejningsaksen på knækstyrede traktorer |
| --- | --- |

f)

fareområdet omkring omdrejningsaksen på knækstyrede traktorer

| g) | anvendelse af specialværktøj, eventuelt |
| --- | --- |

g)

anvendelse af specialværktøj, eventuelt

| h) | brug af sikre metoder ved service og vedligeholdelse, herunder rengøring eller arbejde i højden |
| --- | --- |

h)

brug af sikre metoder ved service og vedligeholdelse, herunder rengøring eller arbejde i højden

| i) | oplysninger om intervallerne for eftersyn af hydrauliske slanger |
| --- | --- |

i)

oplysninger om intervallerne for eftersyn af hydrauliske slanger

| j) | anvisninger om bugsering af traktoren |
| --- | --- |

j)

anvisninger om bugsering af traktoren

| k) | instrukser om procedurerne for sikker anvendelse af donkrafte og anbefalede hævepunkter |
| --- | --- |

k)

instrukser om procedurerne for sikker anvendelse af donkrafte og anbefalede hævepunkter

| l) | farer forbundet med batterier og brændstoftank |
| --- | --- |

l)

farer forbundet med batterier og brændstoftank

| m) | forbudte anvendelser af traktoren, når der er risiko for væltning, med en udtrykkelig angivelse af, at listen ikke er udtømmende |
| --- | --- |

m)

forbudte anvendelser af traktoren, når der er risiko for væltning, med en udtrykkelig angivelse af, at listen ikke er udtømmende

| n) | andre risici, f.eks. forbundet med berøring af varme overflader, herunder restrisici som f.eks. påfyldning af olie eller kølevæske i varme motorer eller transmissionssystemer |
| --- | --- |

n)

andre risici, f.eks. forbundet med berøring af varme overflader, herunder restrisici som f.eks. påfyldning af olie eller kølevæske i varme motorer eller transmissionssystemer

| o) | beskyttelsesniveauet af et eventuelt førerværn mod nedstyrtende genstande |
| --- | --- |

o)

beskyttelsesniveauet af et eventuelt førerværn mod nedstyrtende genstande

| p) | beskyttelsesniveauet af førerværnet mod indtrængende genstande, hvis det er relevant |
| --- | --- |

p)

beskyttelsesniveauet af førerværnet mod indtrængende genstande, hvis det er relevant

| q) | advarsel om faren ved kontakt med luftledninger |
| --- | --- |

q)

advarsel om faren ved kontakt med luftledninger

| r) | lynnedslag |
| --- | --- |

r)

lynnedslag

| s) | regelmæssig rengøring af afskærmningssystemer |
| --- | --- |

s)

regelmæssig rengøring af afskærmningssystemer

| t) | dækrisici, herunder risici i forbindelse med håndtering, reparation, for stort dæktryk og montering af dæk |
| --- | --- |

t)

dækrisici, herunder risici i forbindelse med håndtering, reparation, for stort dæktryk og montering af dæk

| u) | stabilitetsforringelse ved brug af solidt fastgjort redskab i højden |
| --- | --- |

u)

stabilitetsforringelse ved brug af solidt fastgjort redskab i højden

| v) | risiko for væltning ved kørsel over skrånende terræn eller ujævn vej |
| --- | --- |

v)

risiko for væltning ved kørsel over skrånende terræn eller ujævn vej

| w) | passagertransport kun i godkendte passagersæder |
| --- | --- |

w)

passagertransport kun i godkendte passagersæder

| x) | brug af køretøjet kun af behørigt uddannede brugere |
| --- | --- |

x)

brug af køretøjet kun af behørigt uddannede brugere

| y) | oplysninger om sikker læsning af køretøjet |
| --- | --- |

y)

oplysninger om sikker læsning af køretøjet

| z) | oplysninger om bugsering: placering og betingelser for sikker gennemførelse |
| --- | --- |

z)

oplysninger om bugsering: placering og betingelser for sikker gennemførelse

| aa) | oplysninger om placeringen og betingelser for anvendelse af batteriisolatorer (mekaniske anordninger, elektriske kontakter eller elektroniske system) |
| --- | --- |

aa)

oplysninger om placeringen og betingelser for anvendelse af batteriisolatorer (mekaniske anordninger, elektriske kontakter eller elektroniske system)

| ab) | anvendelse af sikkerhedsseler og andre typer tilbageholdelsesanordninger til førersædet |
| --- | --- |

ab)

anvendelse af sikkerhedsseler og andre typer tilbageholdelsesanordninger til førersædet

| ac) | for traktorer med autopilot (auto-guidance system), relevante instruktioner og sikkerhedsinformation |
| --- | --- |

ac)

for traktorer med autopilot (auto-guidance system), relevante instruktioner og sikkerhedsinformation

| ad) | for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), oplysninger om sikker anvendelse af sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn, herunder montering/afmontering og fastlåsning i monteret tilstand |
| --- | --- |

ad)

for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), oplysninger om sikker anvendelse af sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn, herunder montering/afmontering og fastlåsning i monteret tilstand

| ae) | for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), advarsel om konsekvenser i tilfælde af væltning med sammenklappet styrtsikkert førerværn (ROPS) |
| --- | --- |

ae)

for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), advarsel om konsekvenser i tilfælde af væltning med sammenklappet styrtsikkert førerværn (ROPS)

| af) | for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), beskrivelse af de situationer, hvor sammenfoldning kan være nødvendig (f.eks. arbejde i en bygning, frugtplantager, humlehøst eller vinmark) og en påmindelse om, at det styrtsikre førerværn (ROPS) bør monteres igen ved afslutningen af ovennævnte opgaver |
| --- | --- |

af)

for køretøjer med sammenfoldeligt styrtsikkert førerværn (ROPS), beskrivelse af de situationer, hvor sammenfoldning kan være nødvendig (f.eks. arbejde i en bygning, frugtplantager, humlehøst eller vinmark) og en påmindelse om, at det styrtsikre førerværn (ROPS) bør monteres igen ved afslutningen af ovennævnte opgaver

| ag) | oplysninger om placeringen af smøringspunkter og sikker smøringproces |
| --- | --- |

ag)

oplysninger om placeringen af smøringspunkter og sikker smøringproces

| ah) | oplysninger om minimumskrav til sæder og deres forenelighed med køretøjet med henblik på at opfylde vibrationsangivelsen i punkt 5. |
| --- | --- |

ah)

oplysninger om minimumskrav til sæder og deres forenelighed med køretøjet med henblik på at opfylde vibrationsangivelsen i punkt 5.

3.   Supplerende oplysninger vedrørende tilkobling og afkobling samt arbejde med monterede redskabsmaskiner, påhængskøretøjer og udskifteligt trukket materiel

Instruktionsbogen skal indeholde følgende:

| a) | en advarsel om, at instrukserne i instruktionsbogen skal følges nøje for så vidt angår monterede eller trukne redskabsmaskiner eller påhængskøretøjer, og at kombinationen traktor–maskine eller traktor–påhængskøretøj ikke må køres, medmindre alle instrukser er fulgt |
| --- | --- |

a)

en advarsel om, at instrukserne i instruktionsbogen skal følges nøje for så vidt angår monterede eller trukne redskabsmaskiner eller påhængskøretøjer, og at kombinationen traktor–maskine eller traktor–påhængskøretøj ikke må køres, medmindre alle instrukser er fulgt

| b) | en advarsel om at holde sig på afstand af området omkring trepunktskoblingen, og trækkrogen (pick-up hitch) (hvis monteret), når disse betjenes |
| --- | --- |

b)

en advarsel om at holde sig på afstand af området omkring trepunktskoblingen, og trækkrogen (pick-up hitch) (hvis monteret), når disse betjenes

| c) | en advarsel om, monterede redskabsmaskiner skal sænkes ned til jorden, inden traktoren forlades |
| --- | --- |

c)

en advarsel om, monterede redskabsmaskiner skal sænkes ned til jorden, inden traktoren forlades

| d) | kraftudtagsakslernes hastighed afhængig af de monterede redskabsmaskiner eller det trukne køretøj |
| --- | --- |

d)

kraftudtagsakslernes hastighed afhængig af de monterede redskabsmaskiner eller det trukne køretøj

| e) | et krav om kun at anvende kraftudtagsaksler med passende afskærmning og skærme, og at montere en kappe eller tildækning, hvis skærmen fjernes fra traktoren |
| --- | --- |

e)

et krav om kun at anvende kraftudtagsaksler med passende afskærmning og skærme, og at montere en kappe eller tildækning, hvis skærmen fjernes fra traktoren

| f) | oplysninger om hydrauliske koblingsanordninger og deres funktion |
| --- | --- |

f)

oplysninger om hydrauliske koblingsanordninger og deres funktion

| g) | oplysninger om trepunktskoblingens maksimale løfteevne |
| --- | --- |

g)

oplysninger om trepunktskoblingens maksimale løfteevne

| h) | oplysninger om bestemmelse af den samlede masse, akselbelastningen, dækkenes belastningsevne og den nødvendige minimumsballast |
| --- | --- |

h)

oplysninger om bestemmelse af den samlede masse, akselbelastningen, dækkenes belastningsevne og den nødvendige minimumsballast

| i) | oplysninger om den påtænkte anvendelse, montering, afmontering og vedligeholdelse af ballastvægte |
| --- | --- |

i)

oplysninger om den påtænkte anvendelse, montering, afmontering og vedligeholdelse af ballastvægte

| j) | oplysninger om de bremsesystemer, der forefindes, og deres kompatibilitet med påhængsvogne |
| --- | --- |

j)

oplysninger om de bremsesystemer, der forefindes, og deres kompatibilitet med påhængsvogne

| k) | den maksimale lodrette belastning på trækkrog bagtil i forhold til baghjulets dækstørrelse og træktøjets type |
| --- | --- |

k)

den maksimale lodrette belastning på trækkrog bagtil i forhold til baghjulets dækstørrelse og træktøjets type

| l) | oplysninger om brug af udstyr med kraftudtag (PTO), og at akslernes teknisk tilladte hældning afhænger af hovedskærmens form og størrelse og/eller frizonen, herunder specifikke oplysninger, som er nødvendige i forbindelse med PTO af type-3 med reducerede dimensioner |
| --- | --- |

l)

oplysninger om brug af udstyr med kraftudtag (PTO), og at akslernes teknisk tilladte hældning afhænger af hovedskærmens form og størrelse og/eller frizonen, herunder specifikke oplysninger, som er nødvendige i forbindelse med PTO af type-3 med reducerede dimensioner

| m) | gentagelse af oplysningerne på den foreskrevne mærkeplade vedrørende den maksimalt tilladte trukne masse |
| --- | --- |

m)

gentagelse af oplysningerne på den foreskrevne mærkeplade vedrørende den maksimalt tilladte trukne masse

| n) | en tydelig angivelse af, at man skal holde sig på afstand af området mellem traktoren og det trukne køretøj |
| --- | --- |

n)

en tydelig angivelse af, at man skal holde sig på afstand af området mellem traktoren og det trukne køretøj

| o) | for traktorer med maskiner monteret på dem, de oplysninger, der kræves i instruktionsbogen til maskiner monteret i overensstemmelse med direktiv 2006/42/EF. |
| --- | --- |

o)

for traktorer med maskiner monteret på dem, de oplysninger, der kræves i instruktionsbogen til maskiner monteret i overensstemmelse med direktiv 2006/42/EF.

4.   Støjangivelse

Instruktionsbogen skal indeholde en angivelse af støjniveauet i førerens ørehøjde, målt i overensstemmelse med bilag XIII.

5.   Vibrationsangivelse

Instruktionsbogen skal indeholde en angivelse af vibrationsniveauet, målt i overensstemmelse med bilag XIV.

6.   Betjeningstilstande

Instruktionsbogen skal indeholde relevant information til at opnå sikker anvendelse af traktoren, når den anvendes i følgende operationelle situationer:

| a) | arbejde med frontlæsser (risiko for faldende genstande) |
| --- | --- |

a)

arbejde med frontlæsser (risiko for faldende genstande)

| b) | skovbrugsarbejde (risiko for faldende og/eller indtrængende genstande) |
| --- | --- |

b)

skovbrugsarbejde (risiko for faldende og/eller indtrængende genstande)

| c) | arbejde med marksprøjter, såvel monterede som trukne (risiko for farlige stoffer). |
| --- | --- |

c)

arbejde med marksprøjter, såvel monterede som trukne (risiko for farlige stoffer).

Der bør i instruktionsbogen særlig vægt på anvendelse af traktoren kombineret med ovennævnte udstyr.

6.1.   Frontlæsser

| 6.1.1. | Det skal i instruktionsbogen anføres, hvilke farer der er forbundet med arbejde med frontlæsser, og det skal forklares, hvordan sådanne farer kan undgås. |
| --- | --- |

6.1.1.

Det skal i instruktionsbogen anføres, hvilke farer der er forbundet med arbejde med frontlæsser, og det skal forklares, hvordan sådanne farer kan undgås.

| 6.1.2. | I instruktionsbogen angives de fastgørelsespunkter på traktorens karosseri, hvor frontlæsseren skal påmonteres, samt størrelsen og kvaliteten af det udstyr, der skal bruges. Hvis der ikke findes sådanne fastgørelsespunkter, skal det af instruktionsbogen fremgå, at påmontering af frontlæsser er forbudt. |
| --- | --- |

6.1.2.

I instruktionsbogen angives de fastgørelsespunkter på traktorens karosseri, hvor frontlæsseren skal påmonteres, samt størrelsen og kvaliteten af det udstyr, der skal bruges. Hvis der ikke findes sådanne fastgørelsespunkter, skal det af instruktionsbogen fremgå, at påmontering af frontlæsser er forbudt.

| 6.1.3. | Traktorer udstyret med programmerbare hydrauliske sekvensfunktioner skal indeholde oplysninger om, hvordan læsserens hydraulik forbindes, således at denne funktion deaktiveres. |
| --- | --- |

6.1.3.

Traktorer udstyret med programmerbare hydrauliske sekvensfunktioner skal indeholde oplysninger om, hvordan læsserens hydraulik forbindes, således at denne funktion deaktiveres.

6.2.   Skovbrugsarbejde

| 6.2.1. | Hvis en landbrugstraktor benyttes ved skovbrugsarbejde, er de angivne farer:






  a) | væltende træer, især hvis der er monteret en bagmonteret kran med trægrab bag på traktoren |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Hvis en landbrugstraktor benyttes ved skovbrugsarbejde, er de angivne farer:

a)

væltende træer, især hvis der er monteret en bagmonteret kran med trægrab bag på traktoren

| b) | indtrængende genstande i førerhuset, især hvis der er monteret et kabelspil bag på traktoren |
| --- | --- |

b)

indtrængende genstande i førerhuset, især hvis der er monteret et kabelspil bag på traktoren

| c) | faldende genstande, f.eks. grene, tømmerstokke eller træstykker |
| --- | --- |

c)

faldende genstande, f.eks. grene, tømmerstokke eller træstykker

| d) | arbejde på stejle skråninger eller ujævnt terræn. |
| --- | --- |

d)

arbejde på stejle skråninger eller ujævnt terræn.

| 6.2.2. | Instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om:






  a) | forekomst af de farer, der er beskrevet i punkt 6.2.1 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

Instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om:

a)

forekomst af de farer, der er beskrevet i punkt 6.2.1

| b) | eventuelt ekstraudstyr, der måtte findes til at beskytte mod sådanne farer |
| --- | --- |

b)

eventuelt ekstraudstyr, der måtte findes til at beskytte mod sådanne farer

| c) | fastgørelsespunkterne på traktoren, hvor beskyttelseskonstruktioner kan fastgøres, samt størrelsen og kvaliteten af det udstyr, der skal bruges hvis der ikke findes fastgørelsespunkter til passende beskyttelseskonstruktioner, skal dette nævnes |
| --- | --- |

c)

fastgørelsespunkterne på traktoren, hvor beskyttelseskonstruktioner kan fastgøres, samt størrelsen og kvaliteten af det udstyr, der skal bruges hvis der ikke findes fastgørelsespunkter til passende beskyttelseskonstruktioner, skal dette nævnes

| d) | beskyttelseskonstruktioner kan bestå af en ramme, som beskytter arbejdsstationen mod væltende træer, eller gitre (net) foran døre, tag og vinduer i førerhuset |
| --- | --- |

d)

beskyttelseskonstruktioner kan bestå af en ramme, som beskytter arbejdsstationen mod væltende træer, eller gitre (net) foran døre, tag og vinduer i førerhuset

| e) | FOPS-niveauet (værn mod nedstyrtende materialer), hvis et sådant findes. |
| --- | --- |

e)

FOPS-niveauet (værn mod nedstyrtende materialer), hvis et sådant findes.

6.3.   Marksprøjter (beskyttelse mod farlige stoffer):

| 6.3.1. | Ved anvendelse af en landbrugstraktor med marksprøjter er de angivne risici:






  a) | risici i forbindelse med sprøjtning med farlige stoffer, uanset om traktoren er udstyret med førerhus eller ej |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Ved anvendelse af en landbrugstraktor med marksprøjter er de angivne risici:

a)

risici i forbindelse med sprøjtning med farlige stoffer, uanset om traktoren er udstyret med førerhus eller ej

| b) | risici i forbindelse med ind- og udstigning af førerhuset i forbindelse med sprøjtning med farlige stoffer |
| --- | --- |

b)

risici i forbindelse med ind- og udstigning af førerhuset i forbindelse med sprøjtning med farlige stoffer

| c) | risici i forbindelse med mulig kontaminering af betjeningsområdet |
| --- | --- |

c)

risici i forbindelse med mulig kontaminering af betjeningsområdet

| d) | risici i forbindelse med rengøring af førerhuset og vedligeholdelse af luftfiltre. |
| --- | --- |

d)

risici i forbindelse med rengøring af førerhuset og vedligeholdelse af luftfiltre.

| 6.3.2. | Instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om:






  a) | som minimum forekomst af de risici, der er beskrevet i punkt 6.3.1 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

Instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om:

a)

som minimum forekomst af de risici, der er beskrevet i punkt 6.3.1

| b) | beskyttelsesniveauet mod farlige stoffer, som førerhus og filter tilvejebringer. Navnlig angives de oplysninger, der kræves af standard EN 15695-1:2009 og EN 15695-2:2009/AC2011 |
| --- | --- |

b)

beskyttelsesniveauet mod farlige stoffer, som førerhus og filter tilvejebringer. Navnlig angives de oplysninger, der kræves af standard EN 15695-1:2009 og EN 15695-2:2009/AC2011

| c) | udvælgelse, rensning af luftfilter i førerhuset, samt de påkrævede udskiftningsintervaller for at sikre kontinuerlig beskyttelse. Herunder angives også, hvordan sådanne opgaver udføres sikkert og uden fare for sundheden |
| --- | --- |

c)

udvælgelse, rensning af luftfilter i førerhuset, samt de påkrævede udskiftningsintervaller for at sikre kontinuerlig beskyttelse. Herunder angives også, hvordan sådanne opgaver udføres sikkert og uden fare for sundheden

| d) | vedligeholdelse |
| --- | --- |

d)

vedligeholdelse

| e) | en påmindelse om, at sikker sprøjtning forudsætter overholdelse af de krav, der er angivet på det farlige stofs etikette, og af instrukserne på den påmonterede eller trukne sprøjte. |
| --- | --- |

e)

en påmindelse om, at sikker sprøjtning forudsætter overholdelse af de krav, der er angivet på det farlige stofs etikette, og af instrukserne på den påmonterede eller trukne sprøjte.

BILAG XXIII

Krav til betjeningsanordninger herunder sikkerhed og pålidelighed ved betjeningssystemer og anordninger til nødstop og automatisk stop

LISTE OVER TILLÆG

| Tillægsnr. | Tillægstitel | Side |
| --- | --- | --- |
| 1 | Figurer | 305 |
| 2 | Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer, som skal opfylde bestemmelserne i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79. | 307 |

Tillægsnr.

Tillægstitel

Side

1

Figurer

305

2

Komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer, som skal opfylde bestemmelserne i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79.

307

1.   Generelle krav

| 1.1. | Betjeningsanordningerne skal være let tilgængelige og må ikke frembyde fare for føreren, der skal kunne aktivere dem let og uden risiko de skal være udformet og anbragt eller beskyttet således, at enhver uoverlagt omskiftning eller utilsigtet fremkaldelse af en bevægelse eller anden form for farlig manøvre, er udelukket. |
| --- | --- |

1.1.

Betjeningsanordningerne skal være let tilgængelige og må ikke frembyde fare for føreren, der skal kunne aktivere dem let og uden risiko de skal være udformet og anbragt eller beskyttet således, at enhver uoverlagt omskiftning eller utilsigtet fremkaldelse af en bevægelse eller anden form for farlig manøvre, er udelukket.

| 1.2. | Betjeningsanordningerne skal være i overensstemmelse med alle relevante særlige krav i punkt 1.2.1 til 1.2.5 for så vidt angår montering, placering, anvendelse og identifikation af betjeningsanordninger. Andre løsninger kan tillades, såfremt fabrikanten godtgør, at de har en virkning svarende til den, der opnås ved opfyldelse af kravene i nærværende bilag. |
| --- | --- |

1.2.

Betjeningsanordningerne skal være i overensstemmelse med alle relevante særlige krav i punkt 1.2.1 til 1.2.5 for så vidt angår montering, placering, anvendelse og identifikation af betjeningsanordninger. Andre løsninger kan tillades, såfremt fabrikanten godtgør, at de har en virkning svarende til den, der opnås ved opfyldelse af kravene i nærværende bilag.

| 1.2.1. | Betjeningsanordninger som rat eller styrestænger, gearstænger, håndgreb, koblinger, pedaler og afbrydere skal vælges og skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at deres aktiveringskræfter, bevægelse, anvendelsesmetoder og farvekodning er i overensstemmelse med ISO-standard 15077:2008, og skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag A og C til nævnte standard. |
| --- | --- |

1.2.1.

Betjeningsanordninger som rat eller styrestænger, gearstænger, håndgreb, koblinger, pedaler og afbrydere skal vælges og skal være udformet, konstrueret og anbragt således, at deres aktiveringskræfter, bevægelse, anvendelsesmetoder og farvekodning er i overensstemmelse med ISO-standard 15077:2008, og skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag A og C til nævnte standard.

| 1.2.2. | Håndbetjente betjeningsanordninger skal have minimale frirum i overensstemmelse med punkt 4.5.3 i ISO-standard 4254-1:2013. Dette krav gælder ikke for betjeningsanordninger, der betjenes med fingerspidsen, såsom trykknapper eller elektriske afbrydere. |
| --- | --- |

1.2.2.

Håndbetjente betjeningsanordninger skal have minimale frirum i overensstemmelse med punkt 4.5.3 i ISO-standard 4254-1:2013. Dette krav gælder ikke for betjeningsanordninger, der betjenes med fingerspidsen, såsom trykknapper eller elektriske afbrydere.

| 1.2.3. | Pedaler skal have en passende størrelse og plads, og der skal være passende mellemrum mellem dem. Pedaler skal have en skridsikker overflade og skal let kunne rengøres.
  For at undgå at forvirre føreren skal pedaler (kobling, bremse og speeder) have samme funktion og indretning som i et motorkøretøj, bortset fra køretøjer udstyret med saddel og styrestang, der anses for at opfylde kravene i EN 15997:2011 for betjening af gasspjæld og manuel betjening af kobling. |
| --- | --- |

1.2.3.

Pedaler skal have en passende størrelse og plads, og der skal være passende mellemrum mellem dem. Pedaler skal have en skridsikker overflade og skal let kunne rengøres.

For at undgå at forvirre føreren skal pedaler (kobling, bremse og speeder) have samme funktion og indretning som i et motorkøretøj, bortset fra køretøjer udstyret med saddel og styrestang, der anses for at opfylde kravene i EN 15997:2011 for betjening af gasspjæld og manuel betjening af kobling.

| 1.2.4. | For traktorer uden lukket førerhus skal adgangen til interne betjeningsanordninger fra jorden begrænses; det skal navnlig forhindres, at der er mulighed for at nå betjeningsanordningen til det interne kraftudtag, betjeningsanordningen til den bagudrettede trepunktsløfteanordning og enhver betjeningsanordning til fremdrift i det område, der er defineret af de lodrette planer, der passerer skærmenes indre kant (se figur 3). |
| --- | --- |

1.2.4.

For traktorer uden lukket førerhus skal adgangen til interne betjeningsanordninger fra jorden begrænses; det skal navnlig forhindres, at der er mulighed for at nå betjeningsanordningen til det interne kraftudtag, betjeningsanordningen til den bagudrettede trepunktsløfteanordning og enhver betjeningsanordning til fremdrift i det område, der er defineret af de lodrette planer, der passerer skærmenes indre kant (se figur 3).

2.   Identifikation af betjeningsanordninger

| 2.1. | De anvendte symboler til identificering af betjeningsanordninger skal være i overensstemmelse med dem, der er vist i bilag XXVI. |
| --- | --- |

2.1.

De anvendte symboler til identificering af betjeningsanordninger skal være i overensstemmelse med dem, der er vist i bilag XXVI.

| 2.2. | Andre symboler end dem, der er gengivet i bilag XXVI, kan anvendes til andre formål, såfremt det ikke er muligt at forveksle dem med de symboler, der er gengivet i nævnte bilag. |
| --- | --- |

2.2.

Andre symboler end dem, der er gengivet i bilag XXVI, kan anvendes til andre formål, såfremt det ikke er muligt at forveksle dem med de symboler, der er gengivet i nævnte bilag.

| 2.3. | Symbolerne skal anbringes på betjeningsanordningerne eller i umiddelbar nærhed af disse. |
| --- | --- |

2.3.

Symbolerne skal anbringes på betjeningsanordningerne eller i umiddelbar nærhed af disse.

| 2.4. | Symbolerne skal være klart synlige mod baggrunden. |
| --- | --- |

2.4.

Symbolerne skal være klart synlige mod baggrunden.

| 2.6. | Betjeningsanordninger kan angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om, hvorledes de anvendes. |
| --- | --- |

2.6.

Betjeningsanordninger kan angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om, hvorledes de anvendes.

3.   Sikker start af motoren

Det må ikke være muligt at starte motoren, hvis der er en risiko for, at dette kan medføre en ukontrolleret bevægelse af traktoren eller af alt materiel eller udstyr, der er forbundet med det.

| 3.1. | Kravet i punkt 3 anses for at være opfyldt, hvis motoren kun kan startes:
  når koblingsmekanismen er uaktiveret og mindst en af følgende betjeningsanordninger til køretøjets transmission befinder sig i neutral holdning:






  — | betjeningsanordning til baglæns shuttle transmission, eller |
| --- | --- | --- |

3.1.

Kravet i punkt 3 anses for at være opfyldt, hvis motoren kun kan startes:

når koblingsmekanismen er uaktiveret og mindst en af følgende betjeningsanordninger til køretøjets transmission befinder sig i neutral holdning:

—

betjeningsanordning til baglæns shuttle transmission, eller

| — | betjeningsanordning til gearskift, eller |
| --- | --- |

—

betjeningsanordning til gearskift, eller

| — | betjeningsanordning til valg af interval (range command). |
| --- | --- |

—

betjeningsanordning til valg af interval (range command).

| 3.1.1. | Det må desuden ikke være muligt at starte motoren, hvis der er tilkoblet et hydrostatisk redskab, og ikke er i frigear eller uden tryk, eller hvis der er tilkoblet en hydraulisk transmission, og tilkoblingsanordningen ikke automatisk skifter tilbage til frigear. |
| --- | --- |

3.1.1.

Det må desuden ikke være muligt at starte motoren, hvis der er tilkoblet et hydrostatisk redskab, og ikke er i frigear eller uden tryk, eller hvis der er tilkoblet en hydraulisk transmission, og tilkoblingsanordningen ikke automatisk skifter tilbage til frigear.

| 3.2. | Der må ikke være mulighed for at udføre denne start fra jorden eller fra en anden placering end fra førerpladsen. |
| --- | --- |

3.2.

Der må ikke være mulighed for at udføre denne start fra jorden eller fra en anden placering end fra førerpladsen.

4.   Betjeningsanordning til standsning af motoren

Aktivering af denne anordning skal uden konstant manuel påvirkning bringe motoren til standsning, og motoren må ikke kunne gå i gang på ny automatisk.

Er betjeningsanordningen til standsning af motoren ikke kombineret med betjeningsanordningen til start af motoren, skal den have en farve, der tydeligt kontrasterer med baggrunden og med de øvrige betjeningsanordninger. Er betjeningsanordningen til standsning af motoren udformet som en kontaktknap, skal den være rød.

5.   Betjeningsanordning for differentialespærre

Hvis denne betjeningsanordning forefindes, skal den angives. Det skal være tydeligt angivet, når differentialespærren er aktiveret, såfremt betjeningsanordningens position ikke oplyser derom.

6.   Betjeningsanordning(er) for trepunktsophæng

6.1.   Enten skal betjeningsanordningen (-erne) for trepunktsophænget være monteret således, at løfte- og sænkemanøvrer kan ske på sikker vis, og/eller der skal på redskabernes tilkoblingsanordninger forefindes automatiske koblingsaggregater, som kan betjenes uden tilstedeværelse af en person mellem traktoren og redskaberne. Er der monteret en sådan betjeningsanordning, skal den angives.

6.2.   Sikkerhedskravene vedrørende løftning og sænkning af tilkoblede redskaber anses for overholdt, når følgende betingelser er opfyldt:

6.2.1.   Hovedbetjeningsanordning(er)

Hovedbetjeningsanordningen (-erne) og ethvert forbindelsessystem skal være anbragt eller beskyttet således, at de er uden for førerens rækkevidde, når han står på jorden mellem traktoren og det tilkoblede redskab, eller der skal være anbragt supplerende udvendige betjeningsanordninger.

6.2.2.   Ekstern(e) betjeningsanordning(er)

| 6.2.2.1 | De(n) bageste eksterne kontrolanordning(er) til det hydrauliske trepunktsophæng skal, når monteret, være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene dem uden for bageste farezone (figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis det befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant skærme og i:






  (a) | en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen |
| --- | --- | --- |

6.2.2.1

De(n) bageste eksterne kontrolanordning(er) til det hydrauliske trepunktsophæng skal, når monteret, være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene dem uden for bageste farezone (figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis det befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant skærme og i:

(a)

en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen

| (b) | en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

| 6.2.2.2 | De(n) eksterne betjeningsanordning(er) til det frontmonterede trepunktsophæng skal være anbragt uden for det farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.
  og |
| --- | --- |

6.2.2.2

De(n) eksterne betjeningsanordning(er) til det frontmonterede trepunktsophæng skal være anbragt uden for det farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

og

| 6.2.2.3 | Det hydrauliske trepunktsophæng aktiveres ved hjælp af (en) betjeningsanordning(er), der for hver enkelt aktivering kun muliggør en bevægelse på højst 100 mm. Målepunkterne herfor er tilkoblingspunkterne for trepunktsophængets trækstænger,
  eller |
| --- | --- |

6.2.2.3

Det hydrauliske trepunktsophæng aktiveres ved hjælp af (en) betjeningsanordning(er), der for hver enkelt aktivering kun muliggør en bevægelse på højst 100 mm. Målepunkterne herfor er tilkoblingspunkterne for trepunktsophængets trækstænger,

eller

| 6.2.2.4 | Det hydrauliske trepunktsophæng aktiveres ved hjælp af (en) betjeningsanordning(er), der virker efter dødmandsknapprincippet. |
| --- | --- |

6.2.2.4

Det hydrauliske trepunktsophæng aktiveres ved hjælp af (en) betjeningsanordning(er), der virker efter dødmandsknapprincippet.

6.2.3.   Traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1

For traktorer i klasse T2/C2 og T4.1/C4.1 skal hovedbetjeningsanordningerne være placeret foran det lodrette plan, der går gennem sædets referencepunkt (S) for førersædet i midterstilling.

6.2.4.   Andre løsninger kan tillades, hvis fabrikanten godtgør, at disse opfylder de i punkt 6.2.1 til 6.2.3 fastsatte krav mindst lige så godt.

7.   Betjeningsanordning(er) til kraftudtag

7.1.   Betjeningsanordningen (-erne) til kraftudtaget skal være udformet på en sådan måde, at utilsigtet brug forhindres.

| 7.1.1. | Betjeningsanordningen (-erne) til kraftudtaget skal være tydeligt afmærket med gul farve og må ikke kunne forveksles med andre betjeningsanordninger, der måtte forefindes (f.eks. betjeningsanordning til trepunktskoblingen, hydrauliske betjeningsanordninger). |
| --- | --- |

7.1.1.

Betjeningsanordningen (-erne) til kraftudtaget skal være tydeligt afmærket med gul farve og må ikke kunne forveksles med andre betjeningsanordninger, der måtte forefindes (f.eks. betjeningsanordning til trepunktskoblingen, hydrauliske betjeningsanordninger).

7.2.   Motoren må ikke kunne startes, når kraftudtaget er indkoblet.

7.3.   Det skal altid være muligt at slukke for kraftudtaget fra førerpladsen og fra tilknyttede eksterne betjeningsanordninger. Betjeningsanordninger til at slukke for kraftudtaget skal have prioritet i forhold til de øvrige betjeningsanordninger.

7.4.   Yderligere krav til kraftudtagets eksterne betjeningsanordning(er)

| 7.4.1. | Betjeningsanordningen, der anvendes til at starte kraftudtaget, skal fungere efter dødmandsknapprincippet, i det mindste i de første 3 sekunders aktivering. |
| --- | --- |

7.4.1.

Betjeningsanordningen, der anvendes til at starte kraftudtaget, skal fungere efter dødmandsknapprincippet, i det mindste i de første 3 sekunders aktivering.

| 7.4.2. | Tidsforsinkelsen mellem betjeningsanordningens (-ernes) aktivering og det ønskede resultat må ikke overskride den tid, det tager det tekniske til-/udkoblingssystem at fungere. Hvis denne frist overskrides, skal kraftudtaget automatisk slå fra. |
| --- | --- |

7.4.2.

Tidsforsinkelsen mellem betjeningsanordningens (-ernes) aktivering og det ønskede resultat må ikke overskride den tid, det tager det tekniske til-/udkoblingssystem at fungere. Hvis denne frist overskrides, skal kraftudtaget automatisk slå fra.

| 7.4.3. | Vekselvirkning mellem kraftudtagets betjeningsanordning(er), der er placeret henholdsvis udvendigt og ved førerpladsen, er ikke tilladt. |
| --- | --- |

7.4.3.

Vekselvirkning mellem kraftudtagets betjeningsanordning(er), der er placeret henholdsvis udvendigt og ved førerpladsen, er ikke tilladt.

| 7.4.4. | De(n) eksterne kontrolanordning(er) til det bagmonterede kraftudtag skal, når monteret, være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene dem uden for bageste farezone (figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de(n) eksterne betjeningsanordning(er) befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant, og er i:






  (a) | en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

De(n) eksterne kontrolanordning(er) til det bagmonterede kraftudtag skal, når monteret, være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene dem uden for bageste farezone (figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de(n) eksterne betjeningsanordning(er) befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant, og er i:

(a)

en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen

| (b) | en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

| 7.4.5. | De(n) eksterne betjeningsanordning(er) til det frontmonterede kraftudtag skal, når monteret, være anbragt uden for det farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm. |
| --- | --- |

7.4.5.

De(n) eksterne betjeningsanordning(er) til det frontmonterede kraftudtag skal, når monteret, være anbragt uden for det farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

| 7.4.6. | En ekstern rød eller gul enkeltknap til standsning af kraftudtaget skal være anbragt uden for de farlige områder, der er angivet i figur 1 og 2. |
| --- | --- |

7.4.6.

En ekstern rød eller gul enkeltknap til standsning af kraftudtaget skal være anbragt uden for de farlige områder, der er angivet i figur 1 og 2.

| 7.4.6.1 | Den eksterne røde eller gule enkeltknap til standsning af kraftudtaget skal samtidig bringe trepunktsophænget til standsning, hvis kravene i punkt 6.2.2.4 ikke er opfyldt i overensstemmelse med punkt 6.2.4. |
| --- | --- |

7.4.6.1

Den eksterne røde eller gule enkeltknap til standsning af kraftudtaget skal samtidig bringe trepunktsophænget til standsning, hvis kravene i punkt 6.2.2.4 ikke er opfyldt i overensstemmelse med punkt 6.2.4.

8.   Fjernbetjeningsanordning(er) til ventil

| 8.1. | De(n) bageste betjeningsanordning(er) til fjernventil, når monteret, skal være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene den/dem uden for bageste farezone (se figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de(n) eksterne betjeningsanordning(er) befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant, og er i:






  (a) | en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen |
| --- | --- | --- |

8.1.

De(n) bageste betjeningsanordning(er) til fjernventil, når monteret, skal være placeret på en sådan måde, at brugeren kan betjene den/dem uden for bageste farezone (se figur 1). Dette krav anses for at være opfyldt, hvis de(n) eksterne betjeningsanordning(er) befinder sig uden for det område, der er identificeret af de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant, og er i:

(a)

en vandret afstand på mindst 550 mm fra kraftudtagets akse eller, hvis dette ikke er teknisk muligt, på den ydre side af skærmen/fenderen

| (b) | en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm. |
| --- | --- |

(b)

en maksimal højde på 1 800 mm over jorden eller, hvor dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

| 8.2. | Fjernbetjeningsanordningen (-erne) til den frontmonterede ventil skal, når monteret, være anbragt uden for det forreste farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm. |
| --- | --- |

8.2.

Fjernbetjeningsanordningen (-erne) til den frontmonterede ventil skal, når monteret, være anbragt uden for det forreste farlige område (se figur 2) og i en maksimal højde over jorden på 1 800 mm, eller, når dette ikke er teknisk muligt, 2 000 mm.

9.   Dødemandsfunktion (OPC)

9.1.   Dødemandsfunktion for parkeringsbremse

Køretøjer i klasse T og C, med undtagelse af dem, der er udstyret med saddel og styrestang, hvilket kræver en aktiv kørestilling, skal have en akustisk og visuel alarm, der advarer føreren, hvis han forlader førerpladsen uden at have aktiveret parkeringsbremsen. Den akustiske og visuelle alarm skal aktiveres, når det detekteres, at føreren har forladt førerpladsen og parkeringsbremsen ikke er aktiveret. Alarmens tidsudkobling (time-out) må ikke være under 10 sekunder. Alarmen skal deaktiveres, når det detekteres, at føreren er tilbage på førerpladsen inden for denne tidsfrist, eller hvis parkeringsbremsen aktiveres inden for denne frist.

| 9.1.1. | Køretøjer, der kræver en aktiv førerplads, skal have en akustisk og visuel alarm, der advarer føreren, når han forlader førerpladsen og køretøjet holder stille og parkeringsbremsen eller parkeringslåsen ikke er aktiveret. Den akustiske og visuelle alarm skal aktiveres, når det detekteres, at føreren har forladt førerpladsen og parkeringsbremsen eller parkeringslåsen ikke er aktiveret. Alarmens tidsudkobling (time-out) må ikke være under 10 sekunder. Alarmen skal deaktiveres, når det detekteres, at føreren er tilbage på førerpladsen inden for denne tidsfrist, eller hvis parkeringsbremsen eller parkeringslåsen aktiveres inden for denne frist. |
| --- | --- |

9.1.1.

Køretøjer, der kræver en aktiv førerplads, skal have en akustisk og visuel alarm, der advarer føreren, når han forlader førerpladsen og køretøjet holder stille og parkeringsbremsen eller parkeringslåsen ikke er aktiveret. Den akustiske og visuelle alarm skal aktiveres, når det detekteres, at føreren har forladt førerpladsen og parkeringsbremsen eller parkeringslåsen ikke er aktiveret. Alarmens tidsudkobling (time-out) må ikke være under 10 sekunder. Alarmen skal deaktiveres, når det detekteres, at føreren er tilbage på førerpladsen inden for denne tidsfrist, eller hvis parkeringsbremsen eller parkeringslåsen aktiveres inden for denne frist.

9.2.   Dødemandsfunktion for kraftudtag

For køretøjer i klasse T og C skal der kunne foretages stationær anvendelse af kraftudtag ved en tilsigtet kommando fra en bruger, når traktoren ikke er i bevægelse.

Når brugeren forlader førerpladsen, og kraftudtaget er indkoblet, og køretøjet ikke er i bevægelse, skal trækket fra kraftudtagets aksel standse automatisk inden for 7 sekunder. Den automatiske standsning af kraftudtag må ikke have negative virkninger på sikkerhedsrelaterede funktioner (f.eks. bremsning). Det skal kun være muligt at genstarte kraftudtaget ved en tilsigtet betjening af brugeren.

10.   Autopilotsystemer

Autopilotsystemer til traktorer (klasse T og C) skal være i overensstemmelse med kravene i ISO-standard 10975:2009.

11.   Komplekse elektroniske styresystemer til køretøjer

Komplekse elektroniske styresystemer, som anført i tillæg 2, og som defineret i FN/ECE-regulativ nr. 79, skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag 6 til nævnte regulativ.

Tillæg 1

Figurer

Figur 1

Bageste farlige område for placering af det hydrauliske trepunktsophæng, kraftudtag og betjeningsanordning(er) til fjernventil (tre mulige placeringer: A, B eller C)

Figur 2

Forreste farlige område for placering af det hydrauliske trepunktsophæng, kraftudtag og betjeningsanordning(er) til fjernventil. På plantegningen er det forreste farlige område det ligebenede, trapezformede område, hvis skrå sider er trepunktsløftearmene: hvoraf den mindre base er projektionen af den forreste del af traktorens karosseri, og den større base er den linje, der går gennem trepunktløftearmenes ender.

Figur 3

Området uden adgang til interne betjeningsanordninger til bagmonteret kraftudtag og bageste trepunktophæng for traktorer uden førerhus er bestemt ved de lodrette planer, der går gennem skærmenes indre kant.

Image

Figur 4

Eksempel på ekstern(e) betjeningsanordning(er), ikke udtømmende.

Image

Tillæg 2

Komplekse elektroniske styresystemer til køretøjer, der skal opfylde kravene i bilag 6 til FN/ECE-regulativ nr. 79

| 1. | Systemer, der påvirker styreapparatets funktion |
| --- | --- |

1.

Systemer, der påvirker styreapparatets funktion

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

BILAG XXIV

Krav til beskyttelse mod andre mekaniske farer

1.   Montering og afmærkning af fleksible hydraulikslanger

| 1.1. | Fleksible hydraulikslanger skal monteres således, at mekaniske og termiske beskadigelser forhindres |
| --- | --- |

1.1.

Fleksible hydraulikslanger skal monteres således, at mekaniske og termiske beskadigelser forhindres

| 1.2. | Fleksible hydraulikslanger, der befinder sig i nærheden af fører- eller passagersædet, skal være monteret eller sikret på en sådan måde, at personer ikke kan komme i fare, hvis hydraulikslangerne svigter. |
| --- | --- |

1.2.

Fleksible hydraulikslanger, der befinder sig i nærheden af fører- eller passagersædet, skal være monteret eller sikret på en sådan måde, at personer ikke kan komme i fare, hvis hydraulikslangerne svigter.

| 1.3. | Fleksible hydraulikslanger skal være tydeligt og varigt mærket med følgende angivelser:






  — | slangens fabrikationsmærke |
| --- | --- | --- |

1.3.

Fleksible hydraulikslanger skal være tydeligt og varigt mærket med følgende angivelser:

—

slangens fabrikationsmærke

| — | fabrikationsdato (år og måned for fremstillingen) |
| --- | --- |

—

fabrikationsdato (år og måned for fremstillingen)

| — | højst tilladte dynamiske driftsovertryk. |
| --- | --- |

—

højst tilladte dynamiske driftsovertryk.

2.   Påhængskøretøjer i klasse R med mulighed for vipning (service og vedligeholdelse)

2.1.   Når det er nødvendigt for brugeren at arbejde under hejste dele af maskinen for at udføre service eller vedligeholdelse, skal der forefindes mekaniske støtter eller hydraulisk låseanordningerne til at forhindre utilsigtet sænkning.

| 2.1.1. | Der kan accepteres andet end mekaniske eller hydrauliske anordninger, såfremt det giver en tilsvarende eller højere grad af sikkerhed. |
| --- | --- |

2.1.1.

Der kan accepteres andet end mekaniske eller hydrauliske anordninger, såfremt det giver en tilsvarende eller højere grad af sikkerhed.

2.2.   Det skal være muligt at styre de hydrauliske låseanordninger og mekaniske støtter fra et punkt uden for de farlige områder.

2.3.   Mekaniske støtter og hydrauliske låseanordninger skal identificeres ved hjælp af en farve, der står i kontrast til maskinens overordnede farve eller ved hjælp af et sikkerhedstegn, der er placeret enten på eller i nærheden af anordningen.

2.4.   Manuelt betjente støtter eller hyrauliske anordninger skal angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om, hvorledes de anvendes.

2.5.   Mekaniske støtter

| 2.5.1. | Mekaniske støtteanordninger skal kunne modstå en belastning på 1,5 gange den maksimale statiske belastning, der skal støttes. |
| --- | --- |

2.5.1.

Mekaniske støtteanordninger skal kunne modstå en belastning på 1,5 gange den maksimale statiske belastning, der skal støttes.

| 2.5.2. | Aftagelige mekaniske støtter skal have et særligt og klart synligt og identificerbart oplagringssted på maskinen. |
| --- | --- |

2.5.2.

Aftagelige mekaniske støtter skal have et særligt og klart synligt og identificerbart oplagringssted på maskinen.

2.6.   Hydrauliske låseanordninger

| 2.6.1. | Hydrauliske låseanordninger skal være anbragt på hydraulisk cylinder eller forbundet til den hydrauliske cylinder ved hjælp af stive eller fleksible kabler. I sidstnævnte tilfælde skal de kabler, der forbinder låseanordning til den hydrauliske cylinder, være konstrueret til at modstå et tryk på mindst fire gange den faktiske største hydrauliske tryk. |
| --- | --- |

2.6.1.

Hydrauliske låseanordninger skal være anbragt på hydraulisk cylinder eller forbundet til den hydrauliske cylinder ved hjælp af stive eller fleksible kabler. I sidstnævnte tilfælde skal de kabler, der forbinder låseanordning til den hydrauliske cylinder, være konstrueret til at modstå et tryk på mindst fire gange den faktiske største hydrauliske tryk.

| 2.6.2. | Det faktiske største hydrauliske tryk skal være beskrevet i instruktionsbogen. Betingelserne for udskiftning af sådanne fleksible kabler fastsættes også i instruktionsbogen. |
| --- | --- |

2.6.2.

Det faktiske største hydrauliske tryk skal være beskrevet i instruktionsbogen. Betingelserne for udskiftning af sådanne fleksible kabler fastsættes også i instruktionsbogen.

3.   Ru overflader og skarpe kanter

Dele, der kan komme i berøring med føreren af eller passagererne under kørslen, må ikke have skarpe kanter eller ru overflader, der er til fare for personerne i køretøjet.

4.   Smørepunkter

| 4.1. | Smørepunkterne skal være direkte tilgængelige for brugeren eller være forsynet med stive rør eller fleksible højtryksrør, der giver mulighed for smøring fra et tilgængeligt sted. |
| --- | --- |

4.1.

Smørepunkterne skal være direkte tilgængelige for brugeren eller være forsynet med stive rør eller fleksible højtryksrør, der giver mulighed for smøring fra et tilgængeligt sted.

| 4.2. | Smørepunkterne skal angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om, hvorledes de anvendes. |
| --- | --- |

4.2.

Smørepunkterne skal angives med piktogrammer i overensstemmelse med bilag XXVI, og instruktionsbogen skal indeholde oplysninger om, hvorledes de anvendes.

BILAG XXV

Krav til afskærmninger og beskyttelsesudstyr

1.   Køretøjer i klasse T og C

For køretøjer i klasse T og C er definitionerne og kravene identiske med dem, der er fastsat i bilag XVII for afskærmning af transmissionsdele.

2.   Køretøjer i klasse R og S

For køretøjer i klasse R og S finder følgende krav i bilag XVII for afskærmning af transmissionsdele anvendelse:

| — | Afdeling 2 Generelle krav |
| --- | --- |

—

Afdeling 2 Generelle krav

| — | Afdeling 3 Sikkerhedsafstande for at undgå kontakt med farlige dele, punkt 3.1 til 3.2.6.; og |
| --- | --- |

—

Afdeling 3 Sikkerhedsafstande for at undgå kontakt med farlige dele, punkt 3.1 til 3.2.6.; og

| — | Afdeling 4 Styrkekrav til afskærmninger og hindringer. |
| --- | --- |

—

Afdeling 4 Styrkekrav til afskærmninger og hindringer.

BILAG XXVI

Krav til information, advarsler og mærkninger

1.   Symboler

| 1.1. | De symboler, der anvendes til betjeningsanordninger som anført i bilag XXIII, og andre visninger skal opfylde kravene i ISO-standard 3767, del 1 (1998+A2:2012) og, hvis det er relevant, del 2 (:2008). |
| --- | --- |

1.1.

De symboler, der anvendes til betjeningsanordninger som anført i bilag XXIII, og andre visninger skal opfylde kravene i ISO-standard 3767, del 1 (1998+A2:2012) og, hvis det er relevant, del 2 (:2008).

| 1.2. | Alternativt til kravene i punkt 1.1 anses køretøjer med symboler, der opfylder kravene i FN/ECE-regulativ nr. 60, for at være i overensstemmelse med dette bilag. |
| --- | --- |

1.2.

Alternativt til kravene i punkt 1.1 anses køretøjer med symboler, der opfylder kravene i FN/ECE-regulativ nr. 60, for at være i overensstemmelse med dette bilag.

2.   Piktogrammer

| 2.1. | Farepiktogrammer skal opfylde kravene i ISO-standard 11684:1995. |
| --- | --- |

2.1.

Farepiktogrammer skal opfylde kravene i ISO-standard 11684:1995.

| 2.2. | Piktogrammer for personlige værnemidler skal opfylde kravene i ISO-standard 7010:2011. |
| --- | --- |

2.2.

Piktogrammer for personlige værnemidler skal opfylde kravene i ISO-standard 7010:2011.

3.   Hydrauliske koblinger

| 3.1. | Hydrauliske koblinger skal være varigt angivet med strømmens retning plus (+) for trykbærende side og minus (–) for retur. |
| --- | --- |

3.1.

Hydrauliske koblinger skal være varigt angivet med strømmens retning plus (+) for trykbærende side og minus (–) for retur.

| 3.2. | Er køretøjet er udstyret med mere end et hydraulisk kredsløb, skal hvert enkelt være tydeligt angivet med en varig farvekode eller nummerering. |
| --- | --- |

3.2.

Er køretøjet er udstyret med mere end et hydraulisk kredsløb, skal hvert enkelt være tydeligt angivet med en varig farvekode eller nummerering.

4.   Hævepunkter

Fabrikanten skal identificere og tydeligt angive de sikre hævepunkter på køretøjet (f.eks. med piktogrammer).

5.   Supplerende advarselssignaler vedrørende bremsesystemet

Traktorer skal være udstyret med følgende visuelle advarselssignaler i overensstemmelse med de relevante montagekrav i bilag I (3) til forordning (EU) nr. 167/2013:

| 5.1. | en rød kontrollampe, som angiver svigt i køretøjets bremsesystem, og som bevirker at driftsbremsen ikke har den foreskrevne bremsevirkning, og/eller som sætter mindst én af de to uafhængige driftsbremsekredse ud af funktion |
| --- | --- |

5.1.

en rød kontrollampe, som angiver svigt i køretøjets bremsesystem, og som bevirker at driftsbremsen ikke har den foreskrevne bremsevirkning, og/eller som sætter mindst én af de to uafhængige driftsbremsekredse ud af funktion

| 5.2. | i givet fald en gul kontrollampe, der angiver fejl ved køretøjets bremsesystem, som er fundet ad elektrisk vej, og som ikke angives af den røde kontrollampe beskrevet i punkt 5.1 ovenfor |
| --- | --- |

5.2.

i givet fald en gul kontrollampe, der angiver fejl ved køretøjets bremsesystem, som er fundet ad elektrisk vej, og som ikke angives af den røde kontrollampe beskrevet i punkt 5.1 ovenfor

| 5.3. | et særskilt gult advarselssignal til angivelse af svigt i den elektriske kontroltransmission til påhængskøretøjets bremsesystem, for traktorer, der er udstyret med elektronisk kontrolledning, og/eller som er godkendt til tilkobling af et køretøj, som er udstyret med en elektrisk kontroltransmission |
| --- | --- |

5.3.

et særskilt gult advarselssignal til angivelse af svigt i den elektriske kontroltransmission til påhængskøretøjets bremsesystem, for traktorer, der er udstyret med elektronisk kontrolledning, og/eller som er godkendt til tilkobling af et køretøj, som er udstyret med en elektrisk kontroltransmission

| 5.4. | alternativt, for traktorer udstyret med en elektronisk kontrolledning, når køretøjet er elektrisk forbundet med et påhængskøretøj med en elektrisk kontrolledning, i stedet for advarselssignalet, jf. punkt 5.1, og det ledsagende advarselssignal, jf. punkt 5.3, anvendes et rødt advarselssignal til at indikere visse specifikke svigt i påhængskøretøjets bremsesystem, når påhængskøretøjet leverer hertil svarende svigtmeldinger via datakommunikationsdelen i den elektroniske kontrolledning. |
| --- | --- |

5.4.

alternativt, for traktorer udstyret med en elektronisk kontrolledning, når køretøjet er elektrisk forbundet med et påhængskøretøj med en elektrisk kontrolledning, i stedet for advarselssignalet, jf. punkt 5.1, og det ledsagende advarselssignal, jf. punkt 5.3, anvendes et rødt advarselssignal til at indikere visse specifikke svigt i påhængskøretøjets bremsesystem, når påhængskøretøjet leverer hertil svarende svigtmeldinger via datakommunikationsdelen i den elektroniske kontrolledning.

BILAG XXVII

Krav til materialer og produkter

1.   Oliebeholdere og kølevæskesystemer

Oliebeholdere og kølevæskesystemer skal være beliggende, udformet, overtrukket og/eller forseglet for at minimere risikoen for spild, som kan være skadelig for brugeren i tilfælde af væltning.

2.   Forbrændingshastighed for førerhusmateriale

Forbrændingshastigheden af førerhusets indvendige materiale såsom sædets beklædning, væg, gulv og polstring, eventuelt, må ikke overskride det maksimale forhold på 150 mm/min ved prøvning i overensstemmelse med ISO-standard 3795:1989.

BILAG XXVIII

Krav til batterier

1.   Batterierne skal være placeret således, at de på passende vis kan vedligeholdes og udskiftes fra jorden eller en platform, og de skal fastgøres således, at de forbliver i rette position, samt placeret eller konstrueret og forseglet for at mindske muligheden for udslip i tilfælde af væltning.

2.   Batterikassen skal være konstrueret og fremstillet således, at udslyngning af elektrolyt på brugeren er forhindret i tilfælde af væltning eller tipning, og således, at dannelse af dampe på de steder, hvor brugerne befinder sig, forhindres.

3.   Batteriernes elektriske, ikke-jordede terminaler skal beskyttes for at forebygge utilsigtet kontakt og kortslutning til stel.

4.   Batteriisolatorer

| 4.1. | Et køretøj skal være konstrueret og fremstillet således, at batteriets elektriske kredsløb let kan frakobles ved hjælp af et elektronisk system eller en tilgængelig anordning til dette formål (f.eks. traktorens tændingsnøgle, fælles værktøjer eller en knap). |
| --- | --- |

4.1.

Et køretøj skal være konstrueret og fremstillet således, at batteriets elektriske kredsløb let kan frakobles ved hjælp af et elektronisk system eller en tilgængelig anordning til dette formål (f.eks. traktorens tændingsnøgle, fælles værktøjer eller en knap).

| 4.2. | Batteriisolatoren skal være let tilgængelig og ikke i nærheden af farlige områder. |
| --- | --- |

4.2.

Batteriisolatoren skal være let tilgængelig og ikke i nærheden af farlige områder.

| 4.3. | Når batteriisolatoren hverken har et specifikt piktogram til identifikation heraf eller en angivelse af dens drift (on-off), anbringes det særlige grafiske symbol, der er anført i figur 1. |
| --- | --- |

4.3.

Når batteriisolatoren hverken har et specifikt piktogram til identifikation heraf eller en angivelse af dens drift (on-off), anbringes det særlige grafiske symbol, der er anført i figur 1.

Figur 1

Grafiske symboler for identifikation af batteriisolator i henhold til ISO 7000:2014 koder

| | |
| --- | --- |

Image

Image

BILAG XXIX

Krav til beskyttelse mod farlige stoffer

1.   Definitioner

I dette bilag forstås ved:

1.1.   »farlige stoffer«: ethvert stof, f.eks. støv, dampe og aerosol undtagen gasningsmidler, som kan opstå ved anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og gødning, og som kan udsætte en bruger for en risiko

1.2.   »plantebeskyttelsesmiddel«: ethvert produkt, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009.

2.   Krav til førerhus

Køretøjer i klasse T og C, der yder beskyttelse mod farlige stoffer, skal være udstyret med et førerhus på niveau 2, 3 eller 4 i henhold til definitionen og opfylde kravene i standarden EN 15695-1:2009 (f.eks. for et køretøj, der yder beskyttelse mod plantebeskyttelsesmidler, der producerer dampe, som kan udsætte brugeren for en risiko eller skade, skal førerhuset være på niveau 4).

3.   Krav til filtre

| 3.1. | Filterkasser skal have en tilstrækkelig størrelse for at give mulighed for passende vedligeholdelse af filter uden fare for brugeren. |
| --- | --- |

3.1.

Filterkasser skal have en tilstrækkelig størrelse for at give mulighed for passende vedligeholdelse af filter uden fare for brugeren.

| 3.2. | Køretøjer i klasse T og C, der yder beskyttelse mod farlige stoffer, skal være udstyret med et filter, der opfylder kravene i EN 15695-2:2009/AC2011. |
| --- | --- |

3.2.

Køretøjer i klasse T og C, der yder beskyttelse mod farlige stoffer, skal være udstyret med et filter, der opfylder kravene i EN 15695-2:2009/AC2011.

BILAG XXX

Præstationsstandarder og vurdering af tekniske tjenester

1.   Generelle krav

Tekniske tjenester skal have passende færdigheder, specifik teknisk viden og dokumenteret erfaring på de specifikke kompetenceområder, der er omfattet af forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i medfør af denne forordning.

2.   Standarder, som de tekniske tjenester skal opfylde

| 2.1. | Tekniske tjenester i de forskellige kategorier, der er fastsat i artikel 59 i forordning (EU) nr. 167/2013, skal opfylde de standarder, der er anført i tillæg 1 til bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (1), som er relevante for de aktiviteter, de udfører. |
| --- | --- |

2.1.

Tekniske tjenester i de forskellige kategorier, der er fastsat i artikel 59 i forordning (EU) nr. 167/2013, skal opfylde de standarder, der er anført i tillæg 1 til bilag V til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF (1), som er relevante for de aktiviteter, de udfører.

| 2.2.1. | Henvisningen til artikel 41 i direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som en henvisning til artikel 59 i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.2.1.

Henvisningen til artikel 41 i direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som en henvisning til artikel 59 i forordning (EU) nr. 167/2013.

| 2.2.2. | Henvisningen til bilag VI til direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som en henvisning til bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

2.2.2.

Henvisningen til bilag VI til direktiv 2007/46/EF i nævnte tillæg skal forstås som en henvisning til bilag I til forordning (EU) nr. 167/2013.

3.   Procedure for vurdering af de tekniske tjenester

| 3.1. | De tekniske tjenesters opfyldelse af kravene i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter, der er vedtaget i henhold til denne forordning, vurderes i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF. |
| --- | --- |

3.1.

De tekniske tjenesters opfyldelse af kravene i forordning (EU) nr. 167/2013 og de delegerede retsakter, der er vedtaget i henhold til denne forordning, vurderes i overensstemmelse med den procedure, der er beskrevet i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF.

| 3.2. | Henvisninger til artikel 42 i direktiv 2007/46/EF i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF skal forstås som henvisninger til artikel 62 i forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

3.2.

Henvisninger til artikel 42 i direktiv 2007/46/EF i tillæg 2 til bilag V til direktiv 2007/46/EF skal forstås som henvisninger til artikel 62 i forordning (EU) nr. 167/2013.

4.   Fabrikantens akkrediterede interne tekniske tjenester

| 4.1. | Når en fabrikant eller en underentreprenør, der handler på fabrikantens vegne, opfylder standarderne og vurderingsproceduren i punkt 2, kan vedkommende udpeges som teknisk tjeneste af den godkendende myndighed i henhold til artikel 60 forordning (EU) nr. 167/2013. |
| --- | --- |

4.1.

Når en fabrikant eller en underentreprenør, der handler på fabrikantens vegne, opfylder standarderne og vurderingsproceduren i punkt 2, kan vedkommende udpeges som teknisk tjeneste af den godkendende myndighed i henhold til artikel 60 forordning (EU) nr. 167/2013.

| 4.2. | For at undgå potentielle interessekonflikter bør fabrikantens ansvar præciseres, og de betingelser, i henhold til hvilke en fabrikant kan give prøvninger i underentreprise skal også være angivet. |
| --- | --- |

4.2.

For at undgå potentielle interessekonflikter bør fabrikantens ansvar præciseres, og de betingelser, i henhold til hvilke en fabrikant kan give prøvninger i underentreprise skal også være angivet.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/46/EF af 5. september 2007 om fastlæggelse af en ramme for godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1).

---