# Uradni list C 2/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 2 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 587. januar 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 2

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 587. januar 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 002/01 | Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,05 % 1. januarja 2015 – Menjalni tečaji eura | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 002/01

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja: 0,05 % 1. januarja 2015 – Menjalni tečaji eura

1

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 002/02 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 2 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 002/03 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 3 |
| 2015/C 002/04 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 7 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2015/C 002/02

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

2

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 002/03

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

3

2015/C 002/04

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/1

---

Obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja (1):

0,05 % 1. januarja 2015

Menjalni tečaji eura (2)

6. januarja 2015

(2015/C 2/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1914 |
| JPY | japonski jen | 141,69 |
| DKK | danska krona | 7,4414 |
| GBP | funt šterling | 0,78420 |
| SEK | švedska krona | 9,4208 |
| CHF | švicarski frank | 1,2014 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 9,1795 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,695 |
| HUF | madžarski forint | 319,32 |
| PLN | poljski zlot | 4,3075 |
| RON | romunski leu | 4,4990 |
| TRY | turška lira | 2,7732 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4640 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4014 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2376 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5378 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5905 |
| KRW | južnokorejski won | 1 311,72 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,9771 |
| CNY | kitajski juan | 7,4022 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,6740 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 093,06 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2550 |
| PHP | filipinski peso | 53,624 |
| RUB | ruski rubelj | 74,9100 |
| THB | tajski bat | 39,221 |
| BRL | brazilski real | 3,2159 |
| MXN | mehiški peso | 17,7781 |
| INR | indijska rupija | 75,7400 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1914

JPY

japonski jen

141,69

DKK

danska krona

7,4414

GBP

funt šterling

0,78420

SEK

švedska krona

9,4208

CHF

švicarski frank

1,2014

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

9,1795

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,695

HUF

madžarski forint

319,32

PLN

poljski zlot

4,3075

RON

romunski leu

4,4990

TRY

turška lira

2,7732

AUD

avstralski dolar

1,4640

CAD

kanadski dolar

1,4014

HKD

hongkonški dolar

9,2376

NZD

novozelandski dolar

1,5378

SGD

singapurski dolar

1,5905

KRW

južnokorejski won

1 311,72

ZAR

južnoafriški rand

13,9771

CNY

kitajski juan

7,4022

HRK

hrvaška kuna

7,6740

IDR

indonezijska rupija

15 093,06

MYR

malezijski ringit

4,2550

PHP

filipinski peso

53,624

RUB

ruski rubelj

74,9100

THB

tajski bat

39,221

BRL

brazilski real

3,2159

MXN

mehiški peso

17,7781

INR

indijska rupija

75,7400

---

(1)  Obrestna mera, ki je bila uporabljena v zadnji operaciji, izvedeni pred navedenim dnevom. V primeru avkcije z variabilno obrestno mero je obrestna mera enaka mejni obrestni meri.

(2)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/2

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 2/02)

| 1. | Evropska komisija je 22. decembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Ingram Micro Inc. („Ingram Micro“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem ANOV Expansion SAS (Francija) in njegovimi hčerinskimi podjetji, razen njegovih španskih hčerinskih podjetij („Anovo“). |
| --- | --- |

1.

Evropska komisija je 22. decembra 2014 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Ingram Micro Inc. („Ingram Micro“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem ANOV Expansion SAS (Francija) in njegovimi hčerinskimi podjetji, razen njegovih španskih hčerinskih podjetij („Anovo“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:
  —   za Ingram Micro: distribucija in logistične storitve za IT in druge elektronske izdelke,
  —   za Anovo: logistične storitve za mobilne izdelke, potrošniške elektronske izdelke in druge elektronske izdelke. |
| --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—   za Ingram Micro: distribucija in logistične storitve za IT in druge elektronske izdelke,

—   za Anovo: logistične storitve za mobilne izdelke, potrošniške elektronske izdelke in druge elektronske izdelke.

| 3. | Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Evropska komisija ugotavlja, da bi priglašena koncentracija lahko spadala na področje uporabe Uredbe o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Evropska komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Evropska komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe z navedbo sklicne številke M.7486 – Ingram Micro/ANOV Expansion lahko Evropski komisiji pošljete po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba o združitvah).

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/3

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 2/03)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„CAPÃO DE FREAMUNDE“

Št. EU: PT-PGI-0005-0846-10.1.2011

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Capão de Freamunde“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Portugalska

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.1 Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Capão de Freamunde je proizvod iz vseh počasi rastočih pasem vrste atlantskega petelina Gallus domesticus, kastriranega pred spolno dozorelostjo in namenjenega izključno proizvodnji kakovostnega mesa ter od zgodnjega začetka rejenega na geografskem območju, ki je opredeljeno v nadaljevanju, v skladu z opisanimi pravili prehrane.

Gallus domesticus

Uporabljata se samo pasmi Redbro z operjenim vratom in Redbro golovrati petelin ali portugalske pasme, značilne za severno Portugalsko: Pedrês Portuguesa, Preta Lusitânica in Amarela.

Kopuni „Capão de Freamunde“ se dajo v prodajo, kot sledi:

| (a) | živi, stari 10 do 11 mesecev, ustrezno označeni; |
| --- | --- |

(a)

živi, stari 10 do 11 mesecev, ustrezno označeni;

| (b) | v obliki trupov perutnine, zaklane v starosti 10 do 11 mesecev, ustrezno pakiranih in označenih, oskubljenih in brez glave, vendar pakiranih z jetri in mlinčki (splošno znanimi kot „drobovina“); |
| --- | --- |

(b)

v obliki trupov perutnine, zaklane v starosti 10 do 11 mesecev, ustrezno pakiranih in označenih, oskubljenih in brez glave, vendar pakiranih z jetri in mlinčki (splošno znanimi kot „drobovina“);

| (c) | v obliki zamrznjenih trupov perutnine, zaklane v starosti 10 do 11 mesecev. |
| --- | --- |

(c)

v obliki zamrznjenih trupov perutnine, zaklane v starosti 10 do 11 mesecev.

Zaradi metode proizvodnje, ki se uporablja na geografskem območju, ima proizvod kopun „Capão de Freamunde“ naslednje značilnosti:

(i)   Fizične značilnosti

Fizične značilnosti

Živi kopuni: barva perja: rdeča do živo rdeča; nimajo grebena in brade; oblika prsi: široke z veliko mišičnega tkiva; krača: rumena; barva kože: rumena; stopalo: luskavo, široko in rumeno; stegna: dobro razvita in mišičasta; teža kopunov: 5 do 7 kg.

Trupi kopunov: rumenkaste barve; videz: gladek; koža: tanka, gladka, hidrirana in brez močno opaznih por; teža trupov: od 3 do 4,5 kg.

(ii)   Organoleptične značilnosti

Organoleptične značilnosti

Surov trup kopuna „Capão de Freamunde“ ima kožo enakomerno rumenkaste barve, rdečkasto mišično tkivo in rahlo mehke notranje maščobne dele. Meso ima rahlo aromo po surovem mesu (aroma domače perutnine) s skoraj nezaznavnim vonjem po krvi (ki spominja na jetra ali kovino) ali žaltavem. Pečeno meso kopuna „Capão de Freamunde“ je zmerno mehko, po čvrstosti nekoliko spominja na testo (spužvasto), zanj pa je značilna izrazita sočnost na začetku, ki se razvija do konca žvečenja, pri čemer se meso rahlo lepi na zobe. Meso ima blago aromo mesa na žaru in kuhane kože, a brez vonja po žaltavem. Meso ima zmerno izrazit okus in skoraj nima okusa po žaltavem ali krvi (ki spominja na jetra ali kovino) ali surovem mesu (domača perutnina).

(iii)   Kemijske značilnosti (lipidni profil)

Kemijske značilnosti (lipidni profil)

Pri kopunu „Capão de Freamunde“ je delež enkrat nenasičenih maščobnih kislin 42 do 45,50 %, vsebnost oleinske kisline pa 35,5 do 40 %.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Rastlinske vrste, ki se uporabljajo v prehrani kopuna „Capão de Freamunde“ in so osnova njegove prehrane, so avtohtone vrste v navedeni regiji. To so koruza Zea mays L, v zrnju ali mleta, ki pomeni največji delež žita v prehrani, njen delež v celotni krmi pa ne sme biti manjši od 60 %, ter vrste trav in širokolistnega plevela Holcus mollis, Lolium multiflorum in Plantago lanceolata L.

mays

Holcus mollis

Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Krma, ki se zagotavlja živalim do starosti dveh mesecev in/ali žive teže 1 kg, temelji predvsem na prehrambni „skodeli“ iz koruzne moke, narezanega krmnega ohrovta ter riževih in/ali koruznih zrn, običajno rumene sorte.

Živali imajo od starosti petih tednov naprej podnevi stalen dostop do površin na prostem, ki jih prekriva rastlinje, izhod na prosto pa jim je omogočen od zore do mraka. Površine na prostem, ki so prekrite z rastlinjem, morajo meriti najmanj 2 m2/piščanca ali 4 m2/kopuna in imeti srednjo do srednje visoko gostoto trave (višine 6 do 15 cm), ki je enakomerno razporejena, površina, na kateri je gostota nižja od povprečne, pa ne sme preseči 30 % skupne površine.

2

2

Od kastracije pri starosti med 3 in 4 meseci do zakola ali prodaje žive živali mora krma ad libitum vsebovati vsaj 80 % rumene ali bele koruze, mlete ali v zrnju, preostali del pa lahko vključuje odpadno moko za peko, krmni ohrovt, samoniklo rastlinje in žitna semena.

ad libitum

Če se kot dodatek in zgolj zaradi začasnega pomanjkanja naravne krme uporablja komercialno dostopna krma, mora ta krma vsebovati najmanj 80 % žit. Nikakor pa komercialno dostopna krma ne sme preseči 20 % krme v celotnem življenjskem ciklu živali.

Krmljenje s komercialno dostopno krmo je treba prekiniti 5 dni pred zakolom.

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Kopun „Capão de Freamunde“ se od zgodnjega začetka vzreja le na kmetijskih gospodarstvih na opredeljenem geografskem območju, kjer tradicija vzreje kopunov ter znanje in izkušnje, povezane s kastracijo živali, zagotavljajo pristnost proizvoda. Ni nujno, da piščanci, pripeljani na navedena kmetijska gospodarstva, izvirajo z opredeljenega geografskega območja.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Zamrzovanje trupov se opravi le po naročilu in če je proizvod namenjen izvozu.

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Na oznaki morajo biti navedene besede „Capão de Freamunde IGP“ in logotip proizvoda, kot je prikazano v nadaljevanju.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Kopuni „Capão de Freamunde“ se vzrejajo na kmetijskih gospodarstvih na geografskem območju, ki je omejeno na naslednje občine in krajevne skupnosti, in sicer občina Paços de Ferreira: vse krajevne skupnosti; občina Lousada: krajevne skupnosti Boim, Casais, Covas, Cristelos, Figueiras, Lodares, Lustosa, Nespereira, Nevogilde, Nogueira, Meinedo, St. Estêvão, Silvares, Sousela, Ordem in Pias; občina Paredes: krajevne skupnosti Beire, Duas Igrejas, Vilela, Lordelo, Sobrosa, Cristelo in Louredo.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Geografsko območje proizvodnje vključuje namakalne površine in povirje rek, ki določajo meje občine Paços de Ferreira, zaradi česar je območje sekundarno povodje, od koder se voda izteka v reko Ferreira. Na opredeljenem geografskem območju povodje poleg same reke vključuje še pritoke Carvalhosa, Eiriz in Taio. To je namakalno območje s terasami na nadmorski višini 150 do 600 metrov, kjer povprečna mesečna temperatura zraka na območju proizvodnje znaša približno 15 °C, z občutnimi razlikami med najnižjimi in najvišjimi temperaturami, ki nihajo med 12 °C in 18 °C.

To blago podnebje je idealno za dober razvoj kopunov „Capão de Freamunde“, saj spodbuja rast različnih vrst trave in širokolistnega plevela (samoniklo rastlinje Holcus mollis, Lolium multiflorum in Plantago lanceolata L.), ki so najprimernejše za prehrano kopunov.

Holcus mollis, Lolium multiflorum

Plantago lanceolata

Po drugi strani več stoletij stari tradicionalni načini reje, ki jih uporabljajo rejci, kot so zagotavljanje stalnega dostopa podnevi do površin na prostem, ki jih prekriva samoniklo rastlinje, ločitev kopunov po kastraciji od druge perutnine ter posebnost reje kopunov, pri čemer vsaka kmetija vzreja perutnino istega porekla, vrste, pasme in starosti, zagotavljajo uravnoteženo življenje vseh živali, saj imajo od starosti petih tednov naprej podnevi stalen dostop do naravnih travišč ter živijo v naravnem okolju na prostem, pri nizki gostoti živali in brez stresa. Živali imajo od starosti petih tednov naprej podnevi stalen dostop do površin na prostem, ki jih prekriva rastlinje, izhod na prosto pa jim je omogočen od zore do mraka.

Opredeljeno geografsko območje je del Portugalske, kjer se koruza prideluje že stoletja, zato je v krmi za kopune največ tega žita, in sicer njegov delež znaša najmanj 60 % vse krme za kopune.

Lokalni način proizvodnje se je razvijal več generacij in se uporablja še danes, kar dokazuje obstoj človeškega znanja in izkušenj, ki so povezane s posebnostmi regije. V zgodovinskih virih je navedeno, da sega tradicija reje kopunov v Freamundeju v čas antičnega Rima. Ta dejavnost je bila gospodarsko tako pomembna, da je bilo desetine mogoče plačevati v kopunih že v 12. stoletju. V srednjem veku (od 5. do 15. stoletja) se je s kopuni „Capão de Freamunde“ plačevalo davke fevdalnim gospodom in duhovščini, saj so ti zelo cenili navedeno perutnino.

Prireditev Feira dos Capões (sejem kopunov) poteka vsako leto 13. decembra, uradno pa je bila ustanovljena leta 1719 s kraljevim odlokom kralja Janeza V. z dne 3. oktobra istega leta.

Nekateri znanstveniki poudarjajo, da je to srednjeveški običaj, saj je že v dokumentih iz 15. stoletja navedena tradicija, da so v župniji „freguesia di Salvador de Friamunde...“ perutnino skopili in jo prodajali.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Kopun „Capão de Freamunde“ se vzreja izključno iz počasi rastočih vrst in pasem, ki se pazljivo kastrirajo in vzrejajo v prosti reji, pri čemer njihova prehrana povečini temelji na naravnih traviščih in se dopolnjuje z žiti, zlasti koruzo. Celotni življenjski cikel kopunov je sestavljen tako, da kopuni dosežejo popolno zrelost malo pred božičem.

Njihovi trupi se od trupov druge perutnine, vzrejene na običajen način, jasno ločijo po večji teži, intenzivnejši barvi, širokih prsih z veliko mišičnega tkiva ter tanki, gladki in hidrirani koži. Tudi po kuhanju se trupi kopunov „Capão de Freamunde“ jasno ločijo od trupov običajne perutnine, saj je njihovo meso zmerno mehko in po čvrstosti nekoliko spominja na testo ter je zelo sočno in nima nenavadnega vonja.

Druga posebnost je do neke mere uravnotežen lipidni profil, saj je delež enkrat nenasičenih maščobnih kislin znatno večji kot pri drugem perutninskem mesu, delež nasičenih maščob pa je nižji.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Proizvod in geografsko območje sta povezana z značilnostmi tal, podnebnimi in človeškimi dejavniki. Blago podnebje je idealno za dober razvoj kopunov „Capão de Freamunde“, saj spodbuja rast različnih vrst trave in širokolistnega plevela (samoniklo rastlinje), ki so najprimernejše za krmo kopunov, pa tudi pridelavo koruze in drugih rastlin, ki se uporabljajo v celotnem življenjskem ciklu kopunov. Prav tako omogoča, da so živali večino življenja na prostem in imajo tako dovolj prostora za počasno rast v nestresnem okolju.

Ta več stoletij star tradicionalni način reje kopunov omogoča vzrejo tolstih in rejenih živali s čvrstim, vendar mehkim mesom, ki je okusnejše in sočnejše od mesa druge perutnine.

Ta naravna prehrana živali v kombinaciji s prostorom, v katerem se vzrejajo, zagotavlja uravnoteženo lipidno sestavo mesa, čeprav je delež enkrat nenasičenih maščobnih kislin znatno večji kot pri drugem perutninskem mesu, večja pa je tudi vsebnost oleinske kisline.

Kopun je avtentični proizvod gosto poseljene in dobro razvite krajevne skupnosti Freamunde v občini Paços de Ferreira v okrožju Porto. Običaj kastracije mladih petelinov, zaradi česar ti postanejo tolstejši in mehkejši, se na območju krajevne skupnosti in v njeni okolici ohranja že dolgo. Splošno znano je, da je običaj kastracije perutnine in njene prodaje zelo star ter da so ga v župniji, takrat poimenovani „Salvadori de Friamunde“, poznali že v srednjem veku.

Sejem kopunov „Capão de Freamunde“ je znan še danes in privabi veliko turistov. Ta sejem, ki so ga prirejali že v 15. stoletju, poteka na isti dan kot katoliški praznik svete Lucije, zavetnice slepih.

Kopuni „Capão de Freamunde“ se tradicionalno jedo v zimskih mesecih (od novembra do januarja) in vplivajo na prehranjevalne navade območja proizvodnje, pri čemer se jih največ poje v božičnem času. Prebivalci regije se z njimi tudi obdarijo ob božiču, kar dokazuje, da ima ta proizvod zanje pomembno simbolično vrednost.

Zaradi posebnosti in značilnosti vzreje kopunov „Capão de Freamunde“ so se razvile posebne gastronomske jedi, ki so v regiji že postale tradicionalne in so del osnovne ponudbe lokalnih restavracij ter vse bolj razširjajo sloves kopunov. Ni presenetljivo, da recept za kopuna „Capão de Freamunde“, ki je že dosegel tradicionalni status in sloves, tj. „pečeni kopun Capão de Freamunde, polnjen z drobovino kopuna ter koščki klobase salpicão in šunke“, poudarja okus kopuna ter da ga vsako leto promovirajo na gastronomskem tekmovanju 12. decembra v Freamundeju, ki se ga udeleži več restavracij iz občine Paços de Ferreira, ki sodelujejo pri pobudi.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda:

Sklic na objavo specifikacije proizvoda:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

3

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_capao.pdf

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

---

| 7.1.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 2/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 2/7

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 2/04)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„GLÜCKSTÄDTER MATJES“

Št. ES: DE-PGI-0005-01112 – 17.5.2013

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Glückstädter Matjes“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Fileti „Glückstädter Matjes“ (marinirani slaniki) se večinoma proizvajajo iz filetiranih in tudi nefiletiranih zmerno soljenih slanikov (Clupea harengus), zorjenih na srti z lastnimi encimi, pri čemer se običajno pripravljajo ročno. Zgornji del fileta je lesketajoče srebrnkastorjave barve zaradi kože, medtem ko je spodnji del rdečkasto obarvan zaradi zorenja na srti. Fileti tehtajo 30 g do 50 g in merijo 14 cm do 17 cm, odvisno od velikosti in teže uporabljenih slanikov. Fileti „Glückstädter Matjes“ se večinoma uživajo hladni, pri čemer jih odlikujejo mehka in nežna konsistenca, neobičajen, značilno aromatičen okus, ki spominja na hladne in sveže, vendar ne surove ribe, ter zmerna slanost. Prodajajo se potrošnikom, restavracijam in trgovcem na drobno, in sicer kot sveži in hlajeni fileti. Vendar jih trgovci z ribami in lastniki restavracij kupujejo tudi cele in jih filetirajo v lastnih prostorih.

Clupea harengus

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

Fileti „Glückstädter Matjes“ se proizvajajo izključno iz slanikov (Clupea harengus). Slaniki, ki se uporabljajo kot surovina za filete „matjes“, se tradicionalno lovijo v osrednjem in severnem delu Severnega morja. Po ulovu se takoj zamrznejo.

Clupea harengus

Slaniki se lovijo med koncem maja in začetkom julija, kadar imajo zaradi svojega naravnega življenjskega cikla dovolj maščobe, da se predelajo v filete „matjes“, vendar ne kažejo znakov vsebnosti mlečja ali iker.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Odstranjevanje drobovja, zorenje in poznejša predelava v filete „matjes“ morajo potekati na geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Mesto Glückstadt v nemški zvezni deželi Schleswig-Holstein.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Glückstadt je pristanišče na spodnji Labi v Schleswig-Holsteinu.

Fileti „Glückstädter Matjes“ so proizvod z dolgo tradicijo. Posebna metoda proizvodnje, ki se izvaja ročno (zorenje na srti izključno s soljo in lastnimi encimi ribe, odstranjevanje kože in srti ter dokončna priprava fileta), je del lokalne tradicije tega proizvoda in je bistvena za njegove značilnosti.

Ta tradicija se je začela leta 1893, ko so se v Glückstadtu začeli loviti slaniki. Prvo lokalno plovilo za ribolov slanika z imenom „Tümmler“ se je 15. julija 1894 po osmih tednih vrnilo v pristanišče s 150 sodi („kantjes“) soljenih slanikov (Detjens, Willy: Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis, v: 64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887, Glückstadt, 1957, str. 4, od vrstice 52 naprej). O tej tradiciji priča tudi dogodek z dne 21. junija 1957, ko je tedanji predsednik Zvezne republike Nemčije Theodor Heuss na lokalnem festivalu filetov „matjes“, ki je potekal v čast nemški ribiški floti za ribolov slanika, prejel sodček filetov „Glückstädter Matjes“ (Kaufholz, Heinz: „Ein Fässchen ‚Glückstädter Matjes‘ für Heuss“, v: Glückstädter Monatsspiegel, izdaja iz junija 2008, str. 15).

Unserem lieben Professor Detlefsen zum Gedächtnis,

64. Jahresbericht der Vereinigung ehemaliger Primaner des Gymnasiums zu Glückstadt von 1887

„Ein Fässchen ‚Glückstädter Matjes‘ für Heuss“

Glückstädter Monatsspiegel

Ohranjanje te tradicionalne obrtne dejavnosti v Glückstadtu ter dejstvo, da lokalni proizvajalci ne uporabljajo strojev ali pomožnih snovi za zorenje, barvanje, izboljšanje okusa ali konzerviranje, zagotavljata edinstveno kakovost filetov „Glückstädter Matjes“.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Fileti „Glückstädter Matjes“ se ročno proizvajajo iz slanikov, ki se jim odstrani drobovje, ki ni potrebno za zorenje z encimi, in soli, ki je edina pomožna snov za zorenje. „Okrogli“ slaniki (z drobovjem) se lovijo v letni ribolovni sezoni, ki traja nekaj tednov, in takoj globoko zamrznejo, tako da jih lahko lokalni proizvajalci celo leto predelujejo v sveže filete „Glückstädter Matjes“. Slaniki se najprej odmrznejo. Med odstranjevanjem drobovja ali glave se drobovje odstrani tako, da se ohranijo trebušna slinavka in njeni encimi ter priveski pilorusa. Slaniki brez drobovja se nato dajo v sode, pri čemer se jim doda le sol, saj za zorenje v filete „matjes“ poskrbijo lastni encimi ribe in srti. Srti se odstranijo in ribe se ročno narežejo na filete. Okus in konsistenca teh filetov „Glückstädter Matjes“ se razlikujeta od okusa in konsistence industrijsko proizvedenih filetov „matjes“ in podobnih proizvodov. Odlikujeta jih namreč močan aromatičen okus in jasna zmerna slanost. Imajo mehko in nežno konsistenco, vendar niso premehki, za spodnji del filetov pa je značilna rdečkasta obarvanost, ki je posledica zorenja na srti. Večinoma se uživajo z žemljo, rženim kruhom ali kot jed z različnimi prilogami in omakami.

Fileti „Glückstädter Matjes“ so vsaj v severni Nemčiji dobro znani ter uživajo poseben ugled zaradi svojega porekla in dejstva, da se še vedno proizvajajo na enak način. Njihov poseben ugled izhaja iz večdesetletne tradicije proizvodnje filetov „matjes“ na geografskem območju. Priljubljeni so postali zaradi štiridnevnega festivala „Glückstädter Matjeswochen“, ki poteka junija vsako leto, prvič pa ga je organiziral tedanji župan dr. Manfred Bruhn leta 1968 (Kaufholz, Heinz, prav tam, in „Heringsfang, harte Knochenarbeit“, v: Glückstädter Monatsspiegel, izdaja iz junija 2005, str. 7). Uvodne slovesnosti tega festivala se ne udeležijo le obiskovalci iz Schleswig-Holsteina, Hamburga in s Spodnje Saške, temveč tudi ljubitelji filetov „matjes“ iz drugih delov Nemčije. Tekmovanja, ki potekajo v okviru festivala, so prispevala k razvoju številnih jedi in receptov za pripravo filetov „Glückstädter Matjes“.

„Heringsfang, harte Knochenarbeit“

Glückstädter Monatsspiegel

Fileti „Glückstädter Matjes“ se večinoma prodajajo kot specialiteta v trgovinah z živili v Schleswig-Holsteinu, Hamburgu in na Spodnjem Saškem. Vedno več pa se jih skozi celo leto prodaja tudi restavracijam in zasebnim gospodinjstvom. O njihovi veliki priljubljenosti in ugledu priča tudi reprezentativna potrošniška raziskava iz leta 2008 (dr. Adriano Profeta: „Gutachten zur Schutzwürdigkeit der Bezeichnung ‚Glückstädter Matjes‘ gemäß der Verordnung (EG) Nr. 510/06 als g.g.A.“, Freising, 2008). Priljubljenost filetov „Glückstädter Matjes“ je tesno povezana s priljubljenostjo Glückstadta.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Okus, konsistenca in videz filetov „Glückstädter Matjes“ so povezani z dejstvom, da jih lokalni proizvajalci še vedno predelujejo ročno v skladu s tradicijo. Njihov ugled izhaja iz tega, da se ne proizvajajo po poenostavljenih industrijskih metodah predelave in zorenja, kar pomeni, da je njihovi proizvodnji namenjenega več časa in truda. Poleg tega Glückstadt in lokalni proizvajalci že desetletja izvajajo ukrepe, usmerjene v povečanje priljubljenosti te tradicionalne specialitete. Fileti „Glückstädter Matjes“ so globoko zakoreninjeni v kulturno življenje mesta in zelo cenjeni kot živilo. Zato je ta proizvod pomemben tradicionalni element kulinarične kulture v regiji ter velja za specialiteto tako na regionalni kot tudi na nadregionalni ravni.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (3))

3

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/40833

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

---