# Uradni list L 39/13.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 39 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5113. februar 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 39

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5113. februar 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (Prenovitev) | 1 |
| | * | Uredba (ES) št. 107/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil | 8 |
| | * | Uredba (ES) št. 108/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1925/2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom | 11 |
| | * | Uredba (ES) št. 109/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih | 14 |
| | * | Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89 | 16 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (Prenovitev)

1

*

Uredba (ES) št. 107/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

8

*

Uredba (ES) št. 108/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1925/2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

11

*

Uredba (ES) št. 109/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

14

*

Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

16

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/1

---

UREDBA (ES) št. 106/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

(Prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredbo (ES) št. 2422/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (3) je treba bistveno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredbo (ES) št. 2422/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (3) je treba bistveno spremeniti. Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti.

| (2) | Pisarniška oprema predstavlja znaten delež skupne porabe električne energije. Različni modeli, ki so na voljo na trgu Skupnosti, imajo zelo različne stopnje električne porabe za podobne uporabe in zato obstajajo velike možnosti za optimizacijo njihove energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(2)

Pisarniška oprema predstavlja znaten delež skupne porabe električne energije. Različni modeli, ki so na voljo na trgu Skupnosti, imajo zelo različne stopnje električne porabe za podobne uporabe in zato obstajajo velike možnosti za optimizacijo njihove energetske učinkovitosti.

| (3) | Izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme bi moralo prispevati k izboljšanju konkurenčnosti Skupnosti, zanesljivosti dobave energije v njej ter k varstvu okolja in potrošnikov. |
| --- | --- |

(3)

Izboljšanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme bi moralo prispevati k izboljšanju konkurenčnosti Skupnosti, zanesljivosti dobave energije v njej ter k varstvu okolja in potrošnikov.

| (4) | Pomembno je spodbujati ukrepe za pravilno delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno je spodbujati ukrepe za pravilno delovanje notranjega trga.

| (5) | Zaželeno je usklajevati nacionalne pobude za označevanje energetske učinkovitosti, da bi se čimbolj zmanjšali škodljivi vplivi ukrepov, sprejetih za njihovo izvajanje, na industrijo in trgovino. |
| --- | --- |

(5)

Zaželeno je usklajevati nacionalne pobude za označevanje energetske učinkovitosti, da bi se čimbolj zmanjšali škodljivi vplivi ukrepov, sprejetih za njihovo izvajanje, na industrijo in trgovino.

| (6) | Ker cilja predlaganega ukrepa, in sicer določiti pravila za program Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(6)

Ker cilja predlaganega ukrepa, in sicer določiti pravila za program Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj laže doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje tega cilja.

| (7) | Protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, dogovorjen v Kjotu 11. decembra 1997, poziva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov s strani Skupnosti za 8 % najpozneje v obdobju od 2008 do 2012. Za dosego tega cilja so za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida znotraj Skupnosti potrebni ostrejši ukrepi. |
| --- | --- |

(7)

Protokol k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja, dogovorjen v Kjotu 11. decembra 1997, poziva k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov s strani Skupnosti za 8 % najpozneje v obdobju od 2008 do 2012. Za dosego tega cilja so za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida znotraj Skupnosti potrebni ostrejši ukrepi.

| (8) | Nadalje je Sklep št. 2179/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o pregledu programa Evropske skupnosti o okoljski politiki ter ukrepih v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem z naslovom „Na poti k trajnostnemu razvoju“ (4) kot ključno prednostno nalogo za vključitev okoljevarstvenih zahtev v zvezi z energijo določil označevanje energetske učinkovitosti aparatov. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje je Sklep št. 2179/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o pregledu programa Evropske skupnosti o okoljski politiki ter ukrepih v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem z naslovom „Na poti k trajnostnemu razvoju“ (4) kot ključno prednostno nalogo za vključitev okoljevarstvenih zahtev v zvezi z energijo določil označevanje energetske učinkovitosti aparatov.

| (9) | Resolucija Sveta z dne 7. decembra 1998 o energetski učinkovitosti v Evropski skupnosti (5) je pozvala k povečani uporabi označevanja aparatov in opreme. |
| --- | --- |

(9)

Resolucija Sveta z dne 7. decembra 1998 o energetski učinkovitosti v Evropski skupnosti (5) je pozvala k povečani uporabi označevanja aparatov in opreme.

| (10) | Zaželeno je, da se zahteve za energetsko učinkovitost, oznake in metode za preskušanje, kadar je to primerno, uskladijo. |
| --- | --- |

(10)

Zaželeno je, da se zahteve za energetsko učinkovitost, oznake in metode za preskušanje, kadar je to primerno, uskladijo.

| (11) | Večina energetsko učinkovite pisarniške opreme je na voljo le za malo višjo ali enako ceno, kar v številnih primerih omogoča v razmeroma kratkem času pokritje dodatnih stroškov s prihrankom pri električni energiji. Cilje glede varčevanja z energijo in zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida je tako na tem področju mogoče doseči na stroškovno učinkovit način, brez negativnih učinkov za potrošnike in industrijo. |
| --- | --- |

(11)

Večina energetsko učinkovite pisarniške opreme je na voljo le za malo višjo ali enako ceno, kar v številnih primerih omogoča v razmeroma kratkem času pokritje dodatnih stroškov s prihrankom pri električni energiji. Cilje glede varčevanja z energijo in zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida je tako na tem področju mogoče doseči na stroškovno učinkovit način, brez negativnih učinkov za potrošnike in industrijo.

| (12) | S pisarniško opremo se trguje po vsem svetu. Sporazum z dne 20. decembra 2006 med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (6) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) bi moral olajšati mednarodno trgovino s to opremo in varstvo okolja. Sporazum bi bilo treba izvajati v Skupnosti. |
| --- | --- |

(12)

S pisarniško opremo se trguje po vsem svetu. Sporazum z dne 20. decembra 2006 med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (6) (v nadaljnjem besedilu „Sporazum“) bi moral olajšati mednarodno trgovino s to opremo in varstvo okolja. Sporazum bi bilo treba izvajati v Skupnosti.

| (13) | Oznaka energetske učinkovitosti ENERGY STAR se uporablja po vsem svetu. Da bi vplivali na zahteve glede programa za označevanje ENERGY STAR, bi morala Skupnost sodelovati pri programu in pri sestavi potrebnih tehničnih specifikacij. Pri določanju teh tehničnih specifikacij skupaj z Agencijo Združenih držav Amerike za varstvo okolja („USEPA“) bi si Komisija morala zadati za cilj visoke nivo energetske učinkovitosti, ob upoštevanju politike Skupnosti na področju energetske učinkovitosti in njenih ciljev energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(13)

Oznaka energetske učinkovitosti ENERGY STAR se uporablja po vsem svetu. Da bi vplivali na zahteve glede programa za označevanje ENERGY STAR, bi morala Skupnost sodelovati pri programu in pri sestavi potrebnih tehničnih specifikacij. Pri določanju teh tehničnih specifikacij skupaj z Agencijo Združenih držav Amerike za varstvo okolja („USEPA“) bi si Komisija morala zadati za cilj visoke nivo energetske učinkovitosti, ob upoštevanju politike Skupnosti na področju energetske učinkovitosti in njenih ciljev energetske učinkovitosti.

| (14) | Potreben je učinkovit sistem izvrševanja, da se zagotovi pravilno izvajanje programa označevanja energetske učinkovitosti za pisarniško opremo, kar bi zagotavljalo poštene konkurenčne pogoje za proizvajalce in varstvo pravic potrošnikov. |
| --- | --- |

(14)

Potreben je učinkovit sistem izvrševanja, da se zagotovi pravilno izvajanje programa označevanja energetske učinkovitosti za pisarniško opremo, kar bi zagotavljalo poštene konkurenčne pogoje za proizvajalce in varstvo pravic potrošnikov.

| (15) | Ta uredba bi se morala uporabljati samo za pisarniško opremo. |
| --- | --- |

(15)

Ta uredba bi se morala uporabljati samo za pisarniško opremo.

| (16) | Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (7) ni najbolj ustrezen instrument za pisarniško opremo. Stroškovno najbolj učinkovit ukrep za spodbujanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme je program prostovoljnega označevanja. |
| --- | --- |

(16)

Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (7) ni najbolj ustrezen instrument za pisarniško opremo. Stroškovno najbolj učinkovit ukrep za spodbujanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme je program prostovoljnega označevanja.

| (17) | Nalogo sodelovanja pri določanju in pregledu skupnih tehničnih specifikacij bi bilo treba dodeliti ustreznemu organu, Odboru Evropske skupnosti za ENERGY STAR, da bi dosegli učinkovito in nevtralno izvajanje programa za označevanje energetske učinkovitosti. Navedeni odbor bi morali sestavljati nacionalni predstavniki in predstavniki zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(17)

Nalogo sodelovanja pri določanju in pregledu skupnih tehničnih specifikacij bi bilo treba dodeliti ustreznemu organu, Odboru Evropske skupnosti za ENERGY STAR, da bi dosegli učinkovito in nevtralno izvajanje programa za označevanje energetske učinkovitosti. Navedeni odbor bi morali sestavljati nacionalni predstavniki in predstavniki zainteresiranih strani.

| (18) | Treba je zagotoviti, da bo program označevanja energetske učinkovitosti pisarniške opreme skladen in usklajen s prednostnimi nalogami politike Skupnosti in z drugimi programi Skupnosti za označevanje ali certificiranje kakovosti, kakršni so programi iz Direktive 92/75/EGS in Uredbe Sveta (EGS) št. 880/92 z dne 23. marca 1992 o sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (8). |
| --- | --- |

(18)

Treba je zagotoviti, da bo program označevanja energetske učinkovitosti pisarniške opreme skladen in usklajen s prednostnimi nalogami politike Skupnosti in z drugimi programi Skupnosti za označevanje ali certificiranje kakovosti, kakršni so programi iz Direktive 92/75/EGS in Uredbe Sveta (EGS) št. 880/92 z dne 23. marca 1992 o sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje (8).

| (19) | Program označevanja energetske učinkovitosti bi moral prav tako dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (9). Zato je treba zagotoviti skladnost in usklajenost programa ENERGY STAR in sistema za okoljsko primerno zasnovo izdelkov. |
| --- | --- |

(19)

Program označevanja energetske učinkovitosti bi moral prav tako dopolnjevati ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (9). Zato je treba zagotoviti skladnost in usklajenost programa ENERGY STAR in sistema za okoljsko primerno zasnovo izdelkov.

| (20) | Zaželeno je usklajevanje med programom Skupnosti ENERGY STAR, ki temelji na Sporazumu, in drugimi sistemi prostovoljnega označevanja energetske učinkovitosti za pisarniško opremo v Skupnosti, da bi preprečili zmedo med potrošniki in morebitno izkrivljanje razmer na trgu. |
| --- | --- |

(20)

Zaželeno je usklajevanje med programom Skupnosti ENERGY STAR, ki temelji na Sporazumu, in drugimi sistemi prostovoljnega označevanja energetske učinkovitosti za pisarniško opremo v Skupnosti, da bi preprečili zmedo med potrošniki in morebitno izkrivljanje razmer na trgu.

| (21) | Treba je zagotoviti preglednost pri izvajanju programa ENERGY STAR in usklajenost z zadevnimi mednarodnimi standardi, da bi proizvajalcem in izvoznikom iz držav izven Skupnosti olajšali dostop do sistema in sodelovanje v njem. |
| --- | --- |

(21)

Treba je zagotoviti preglednost pri izvajanju programa ENERGY STAR in usklajenost z zadevnimi mednarodnimi standardi, da bi proizvajalcem in izvoznikom iz držav izven Skupnosti olajšali dostop do sistema in sodelovanje v njem.

| (22) | Ta uredba upošteva izkušnje, pridobljene v začetnem obdobju izvajanja programa ENERGY STAR v Skupnosti – |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba upošteva izkušnje, pridobljene v začetnem obdobju izvajanja programa ENERGY STAR v Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj

Ta uredba določa pravila za program Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti za pisarniško opremo (v nadaljnjem besedilu „program ENERGY STAR“), kakor jih opredeljuje Sporazum.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za skupine izdelkov pisarniške opreme, opredeljene v Prilogi C k Sporazumu, ob upoštevanju morebitnih sprememb Sporazuma v skladu z njegovim členom XII.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „skupni znak“ pomeni znak iz Priloge A k Sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

„skupni znak“ pomeni znak iz Priloge A k Sporazumu;

| (b) | „udeleženci programa“ pomenijo proizvajalce, sestavljavce, izvoznike, uvoznike, trgovce na drobno in druge osebe ali organe, ki se zavežejo, da bodo spodbujali prodajo označene energetsko učinkovite pisarniške opreme, ki ustreza skupnim specifikacijam, opredeljenim v točki (c), in ki so s prijavo pri Komisiji odločili, da bodo sodelovali v programu ENERGY STAR; |
| --- | --- |

(b)

„udeleženci programa“ pomenijo proizvajalce, sestavljavce, izvoznike, uvoznike, trgovce na drobno in druge osebe ali organe, ki se zavežejo, da bodo spodbujali prodajo označene energetsko učinkovite pisarniške opreme, ki ustreza skupnim specifikacijam, opredeljenim v točki (c), in ki so s prijavo pri Komisiji odločili, da bodo sodelovali v programu ENERGY STAR;

| (c) | „skupne specifikacije“ pomenijo zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, na podlagi katerih se določi, ali energetsko učinkovita pisarniška oprema izpolnjuje pogoje za podelitev skupnega znaka. |
| --- | --- |

(c)

„skupne specifikacije“ pomenijo zahteve glede energetske učinkovitosti in delovanja, vključno z metodami za preskušanje, na podlagi katerih se določi, ali energetsko učinkovita pisarniška oprema izpolnjuje pogoje za podelitev skupnega znaka.

Člen 4

Splošna načela

1.   Program ENERGY STAR je, kjer je to primerno, usklajen z drugimi ureditvami Skupnosti za označevanje ali certificiranje kakovosti ter s sistemi, kakršni so zlasti sistem Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje, ki ga uvaja Uredba (EGS) št. 880/92, ter navajanje porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku, ki ga uvajajo Direktiva 92/75/EGS in ukrepi za izvedbo Direktive 2005/32/ES.

2.   Skupni znak lahko udeleženci programa uporabljajo na svojih individualnih izdelkih pisarniške opreme in na z njimi povezanem promocijskem materialu.

3.   Sodelovanje v programu ENERGY STAR je prostovoljno.

4.   Za izdelke pisarniške opreme, za katere je USEPA dovolila uporabo skupnega znaka, se šteje, da so v skladu s to uredbo, razen če se dokaže nasprotno.

5.   Brez poseganja v katera koli pravila Skupnosti o ugotavljanju skladnosti in označevanju skladnosti in/ali kakršen koli mednarodni sporazum, sklenjen med Skupnostjo in tretjimi državami glede dostopa na trg Skupnosti, Komisija ali države članice lahko izdelke, ki jih zajema ta uredba in ki so dani na trg Skupnosti, preskusijo, da bi preverile, ali ustrezajo zahtevam te uredbe.

Člen 5

Prijava udeležencev programa

1.   Vloge za udeležbo pri programu se predložijo Komisiji.

2.   Odločitev o tem, da se vlagatelju dovoli udeležbo v programu, sprejme Komisija, potem ko preveri, ali vlagatelj soglaša s tem, da bo upošteval smernice za ustrezno uporabo skupnega znaka iz Priloge B k Sporazumu. Komisija na internetni strani ENERGY STAR objavlja posodobljen seznam udeležencev programa in ta seznam redno pošilja državam članicam.

Člen 6

Spodbujanje meril za energetsko učinkovitost

V obdobju veljavnosti Sporazuma Komisija in druge institucije Skupnosti kakor tudi centralni državni organi v smislu Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (10) brez poseganja v pravo Skupnosti in nacionalno pravo ter ekonomska merila določijo zahteve za energetsko učinkovitost izdelkov, ki niso manj zahtevne od skupnih specifikacij za javna naročila blaga v vrednosti, ki je enaka ali večja od pragov, določenih v členu 7 navedene direktive.

Člen 7

Drugi prostovoljni sistemi označevanja energetske učinkovitosti

1.   Drugi obstoječi in novi prostovoljni sistemi označevanja energetske učinkovitosti izdelkov pisarniške opreme v državah članicah lahko soobstajajo skupaj s sistemom ENERGY STAR.

2.   Komisija in države članice poskrbijo za potrebno uskladitev med programom ENERGY STAR in nacionalnimi sistemi označevanja ter drugimi sistemi označevanja v Skupnosti ali v državah članicah.

Člen 8

Odbor Evropske skupnosti za ENERGY STAR

1.   Komisija ustanovi Odbor Evropske skupnosti za ENERGY STAR („ECESB“), ki ga sestavljajo nacionalni predstavniki iz člena 9 in predstavniki zainteresiranih strani. ECESB preučuje izvajanje programa ENERGY STAR znotraj Skupnosti ter Komisiji po potrebi svetuje in pomaga, s čimer ji omogoča opravljanje njene vloge upravnega organa iz člena IV Sporazuma.

2.   Komisija zagotovi, da ECESB, kolikor je to pri opravljanju njegovega dela mogoče, za vsako skupino izdelkov pisarniške opreme upošteva uravnoteženo sodelovanje vseh ustreznih zainteresiranih strani, ki jih določena skupina izdelkov zadeva, kot so proizvajalci, trgovci na drobno, uvozniki, okoljevarstvene skupine in potrošniške organizacije.

3.   Komisija ob pomoči ECESB spremlja prodor izdelkov s skupnim znakom na trg in razvoj energetske učinkovitosti pisarniške opreme, da lahko pravočasno izvede revizijo skupnih specifikacij.

4.   Komisija ob upoštevanju stališč nacionalnih predstavnikov v ECESB pripravi poslovnik ECESB.

Člen 9

Nacionalni predstavniki

Vsaka država članica imenuje, kakor je ustrezno, nacionalne strokovnjake, organe ali osebe s področja energetske politike (v nadaljnjem besedilu „nacionalni predstavniki“), odgovorne za opravljanje nalog iz te uredbe. Če država članica imenuje več kakor enega nacionalnega predstavnika, določi pooblastila vsakega posameznega predstavnika in zahteve, ki se uporabljajo za njihovo usklajevanje.

Člen 10

Delovni načrt

V skladu s cilji iz člena 1 Komisija sestavi delovni načrt. Delovni načrt vključuje strategijo za razvoj programa ENERGY STAR, ki za naslednja tri leta določi:

| (a) | cilje za izboljšanje energetske učinkovitosti ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in okolja ter za prodor na trg, ki si jih program ENERGY STAR na ravni Skupnosti prizadeva doseči; |
| --- | --- |

(a)

cilje za izboljšanje energetske učinkovitosti ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in okolja ter za prodor na trg, ki si jih program ENERGY STAR na ravni Skupnosti prizadeva doseči;

| (b) | neizčrpni seznam izdelkov pisarniške opreme, ki se štejejo za prioritete za vključitev v program ENERGY STAR; |
| --- | --- |

(b)

neizčrpni seznam izdelkov pisarniške opreme, ki se štejejo za prioritete za vključitev v program ENERGY STAR;

| (c) | pobude za izobraževanje in spodbujanje; |
| --- | --- |

(c)

pobude za izobraževanje in spodbujanje;

| (d) | predloge za usklajevanje in sodelovanje med programom ENERGY STAR in drugimi prostovoljnimi sistemi označevanja energetske učinkovitosti v državah članicah. |
| --- | --- |

(d)

predloge za usklajevanje in sodelovanje med programom ENERGY STAR in drugimi prostovoljnimi sistemi označevanja energetske učinkovitosti v državah članicah.

Komisija pregleda svoj delovni načrt najmanj enkrat letno in zagotovi, da je dostopen javnosti.

Člen 11

Pripravljalni postopki za revizijo tehničnih meril

1.   Z namenom priprav na revizijo skupnih specifikacij in skupin izdelkov pisarniške opreme, ki jih zajema Priloga C k Sporazumu, ter pred predložitvijo osnutka predloga ali preden se odgovori USEPA v skladu s postopki, določenimi v Sporazumu in v Sklepu Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (11), je treba izvesti postopke iz odstavkov 2 do 5.

2.   Komisija lahko od ECESB zahteva, da poda predlog za revizijo Sporazuma ali skupnih specifikacij izdelka. Komisija lahko ECESB poda predlog za revizijo skupnih specifikacij izdelka ali Sporazuma. ECESB lahko Komisiji poda predlog tudi na lastno pobudo.

3.   Komisija se posvetuje z ECESB vsakič, ko od USEPA dobi predlog za revizijo Sporazuma.

4.   Kadar člani ECESB podajo Komisiji svoje mnenje, upoštevajo izsledke študij izvedljivosti in tržnih študij ter razpoložljivo tehnologijo za zmanjševanje porabe energije.

5.   Komisija upošteva zlasti cilj ambiciozne določitve skupnih specifikacij iz člena I(3) Sporazuma, z namenom zmanjšanja porabe energije in upoštevati razpoložljive tehnologije in s tem povezane stroške. Predvsem ECESB, preden poda svoja mnenja o novih skupnih specifikacijah, upošteva najnovejše izsledke študij o okoljsko primerni zasnovi.

Člen 12

Nadzor trga in nadzor zlorab

1.   Skupni znak se uporablja samo v zvezi z izdelki, ki jih zajema Sporazum, in v skladu s smernicami za ustrezno uporabo skupnega znaka iz Priloge B k Sporazumu.

2.   Prepovedano je vsakršno lažno ali zavajajoče oglaševanje ali uporaba vsakršne nalepke ali znaka, ki bi se ju lahko zamenjalo s skupnim znakom.

3.   Komisija zagotovi pravilno uporabo skupnega znaka s tem da sprejme ali usklajuje ukrepe iz člena IX(2), (3) in (4) Sporazuma. Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe na svojih ozemljih in o tem obvestijo Komisijo. Države članice lahko Komisiji predložijo dokaze o kršitvah s strani udeležencev programa za začetno ukrepanje.

Člen 13

Pregled

Komisija eno leto pred potekom veljavnosti Sporazuma pripravi in predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o spremljanju energetske učinkovitosti trga pisarniške opreme v Skupnosti in o ovrednotenju učinkovitosti programa ENERGY STAR. Poročilo vsebuje kvalitativne in kvantitativne podatke ter tudi podatke o koristih, ki izhajajo iz programa ENERGY STAR, zlasti o prihrankih energije in okoljskih koristih z vidika zmanjševanja emisij ogljikovega dioksida.

Člen 14

Revizija

Preden pogodbenici Sporazuma v skladu s členom XIV(2) Sporazuma začneta razpravljati o obnovitvi Sporazuma, Komisija oceni program ENERGY STAR glede na izkušnje, pridobljene med njegovim izvajanjem.

Člen 15

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2422/2001 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge.

Člen 16

Končne določbe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  UL C 161, 13.7.2007, str. 97.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 17. decembra 2007.

2

(3)  UL L 332, 15.12.2001, str. 1.

3

(4)  UL L 275, 10.10.1998, str. 1.

4

(5)  UL C 394, 17.12.1998, str. 1.

5

(6)  UL L 381, 28.12.2006, str. 26.

6

(7)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

(8)  UL L 99, 11.4.1992, str. 1. Uredba, razveljavljena z Uredbo (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 237, 21.9.2000, str. 1).

8

(9)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

9

(10)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1422/2007 (UL L 317, 5.12.2007, str. 34).

10

(11)  UL L 381, 28.12.2006, str. 24.

11

---

PRILOGA

| Uredba (ES) št. 2422/2001 | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1 | člen 1 |
| člen 1, zadnji stavek | — |
| člen 2 | člen 2 |
| člen 3 | člen 3 |
| člen 4(1) | člen 4(1) |
| člen 4(2) | člen 4(2) |
| — | člen 4(3) |
| člen 4(3) | člen 4(4) |
| člen 4(4) | člen 4(5) |
| člen 5 | člen 5 |
| člen 6(1) | — |
| člen 6(2) | — |
| člen 6(3) | člen 6 |
| člen 7 | člen 7 |
| člen 8(1) | člen 8(1) |
| člen 8(2) | — |
| člen 8(3) | člen 8(2) |
| — | člen 8(3) |
| člen 8(4) | člen 8(4) |
| člen 8(5) | — |
| člen 9 | člen 9 |
| člen 10, prvi odstavek, uvodni del | člen 10, prvi odstavek, uvodni del |
| člen 10, prvi odstavek, prva alinea | člen 10, prvi odstavek, točka (a) |
| člen 10, prvi odstavek, druga alinea | člen 10, prvi odstavek, točka (b) |
| člen 10, prvi odstavek, tretja alinea | — |
| — | člen 10, prvi odstavek, točka (c) |
| člen 10, prvi odstavek, četrta alinea | člen 10, prvi odstavek, točka (d) |
| člen 10, drugi odstavek, prvi stavek | člen 10, drugi odstavek |
| člen 11, prvi odstavek | člen 11(1) |
| člen 11, točka 1 | člen 11(2) |
| člen 11, točka 2 | člen 11(3) |
| člen 11, točka 3, prvi stavek | člen 11(4) |
| člen 11, točka 3, drugi stavek | člen 11(5), prvi stavek |
| — | člen 11(5), zadnji stavek |
| člen 12 | člen 12 |
| člen 13 | — |
| — | člen 13 |
| člen 14, prvi odstavek | člen 14 |
| člen 14, drugi odstavek | — |
| — | člen 15 |
| člen 15 | člen 16 |
| Priloga | — |

Uredba (ES) št. 2422/2001

Ta uredba

člen 1

člen 1

člen 1, zadnji stavek

—

člen 2

člen 2

člen 3

člen 3

člen 4(1)

člen 4(1)

člen 4(2)

člen 4(2)

—

člen 4(3)

člen 4(3)

člen 4(4)

člen 4(4)

člen 4(5)

člen 5

člen 5

člen 6(1)

—

člen 6(2)

—

člen 6(3)

člen 6

člen 7

člen 7

člen 8(1)

člen 8(1)

člen 8(2)

—

člen 8(3)

člen 8(2)

—

člen 8(3)

člen 8(4)

člen 8(4)

člen 8(5)

—

člen 9

člen 9

člen 10, prvi odstavek, uvodni del

člen 10, prvi odstavek, uvodni del

člen 10, prvi odstavek, prva alinea

člen 10, prvi odstavek, točka (a)

člen 10, prvi odstavek, druga alinea

člen 10, prvi odstavek, točka (b)

člen 10, prvi odstavek, tretja alinea

—

—

člen 10, prvi odstavek, točka (c)

člen 10, prvi odstavek, četrta alinea

člen 10, prvi odstavek, točka (d)

člen 10, drugi odstavek, prvi stavek

člen 10, drugi odstavek

člen 11, prvi odstavek

člen 11(1)

člen 11, točka 1

člen 11(2)

člen 11, točka 2

člen 11(3)

člen 11, točka 3, prvi stavek

člen 11(4)

člen 11, točka 3, drugi stavek

člen 11(5), prvi stavek

—

člen 11(5), zadnji stavek

člen 12

člen 12

člen 13

—

—

člen 13

člen 14, prvi odstavek

člen 14

člen 14, drugi odstavek

—

—

člen 15

člen 15

člen 16

Priloga

—

---

| 13.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/8

---

UREDBA (ES) št. 107/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih glede Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da se za sprejemanje izvedbenih ukrepov v zvezi z navedeno uredbo uporablja regulativni postopek, uveden s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da se za sprejemanje izvedbenih ukrepov v zvezi z navedeno uredbo uporablja regulativni postopek, uveden s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (2) | Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega, namenjenih za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb. |
| --- | --- |

(2)

Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega, namenjenih za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb.

| (3) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje ukrepov Skupnosti v zvezi z označevanjem, predstavljanjem in oglaševanjem nekaterih živil, za opredelitev odstopanj od določenih določb Uredbe (ES) št. 1924/2006, za opredelitev in posodobitev profilov hranil ter pogojev in izjem, ko se lahko uporabljajo, za opredelitev in/ali spremembo seznamov prehranskih in zdravstvenih trditev ter za spremembo seznama živil, za katera je bila uporaba trditev omejena ali prepovedana. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje ukrepov Skupnosti v zvezi z označevanjem, predstavljanjem in oglaševanjem nekaterih živil, za opredelitev odstopanj od določenih določb Uredbe (ES) št. 1924/2006, za opredelitev in posodobitev profilov hranil ter pogojev in izjem, ko se lahko uporabljajo, za opredelitev in/ali spremembo seznamov prehranskih in zdravstvenih trditev ter za spremembo seznama živil, za katera je bila uporaba trditev omejena ali prepovedana. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (4) | Kjer se uporabljajo določbe o varstvu podatkov, odobritev, ki je omejena na uporabo s strani posameznega nosilca dejavnosti, ne bi smela preprečevati drugim vlagateljem, da zaprosijo za odobritev uporabe iste trditve. |
| --- | --- |

(4)

Kjer se uporabljajo določbe o varstvu podatkov, odobritev, ki je omejena na uporabo s strani posameznega nosilca dejavnosti, ne bi smela preprečevati drugim vlagateljem, da zaprosijo za odobritev uporabe iste trditve.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1924/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1924/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1924/2006 se spremeni:

| 1. | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Člena 7 in 10(2)(a) in (b) se ne uporabljata v primeru nepredpakiranih živil (vključno s svežimi izdelki, kakor so sadje, zelenjava ali kruh), ki so dana v prodajo končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, in živil, zapakiranih ob prodaji na zahtevo kupca ali predpakiranih za takojšnjo prodajo. Nacionalne določbe se lahko uporabljajo do morebitnega sprejetja ukrepov Skupnosti, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Člena 7 in 10(2)(a) in (b) se ne uporabljata v primeru nepredpakiranih živil (vključno s svežimi izdelki, kakor so sadje, zelenjava ali kruh), ki so dana v prodajo končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, in živil, zapakiranih ob prodaji na zahtevo kupca ali predpakiranih za takojšnjo prodajo. Nacionalne določbe se lahko uporabljajo do morebitnega sprejetja ukrepov Skupnosti, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za generične deskriptorje (poimenovanja), ki so se doslej običajno uporabljali za označevanje določene vrste hrane ali pijače, ki bi lahko vplivala na človekovo zdravje, se lahko sprejme odstopanje od odstavka 3 o uporabi s strani zadevnih nosilcev živilske dejavnosti, ki je namenjeno spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Vloga se pošlje pristojnemu nacionalnemu organu države članice, ki jo bo nemudoma posredoval Komisiji. Komisija sprejme in objavi pravila, v skladu s katerimi nosilci živilske dejavnosti vlagajo te vloge, in zagotovi pregledno obravnavanje vlog v razumnem roku.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za generične deskriptorje (poimenovanja), ki so se doslej običajno uporabljali za označevanje določene vrste hrane ali pijače, ki bi lahko vplivala na človekovo zdravje, se lahko sprejme odstopanje od odstavka 3 o uporabi s strani zadevnih nosilcev živilske dejavnosti, ki je namenjeno spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Vloga se pošlje pristojnemu nacionalnemu organu države članice, ki jo bo nemudoma posredoval Komisiji. Komisija sprejme in objavi pravila, v skladu s katerimi nosilci živilske dejavnosti vlagajo te vloge, in zagotovi pregledno obravnavanje vlog v razumnem roku.“;

| 2. | v drugem odstavku člena 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | navajati, domnevati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranil. Odstopanja v primeru hranil, ki jih ni mogoče zagotoviti v zadostni količini z uravnoteženo in raznoliko prehrano, vključno s pogoji za uporabo teh odstopanj, in ki so namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), ob upoštevanju posebnih razmer v državah članicah;“; |
| --- | --- | --- |

2.

v drugem odstavku člena 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

navajati, domnevati ali namigovati, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti ustreznih količin hranil. Odstopanja v primeru hranil, ki jih ni mogoče zagotoviti v zadostni količini z uravnoteženo in raznoliko prehrano, vključno s pogoji za uporabo teh odstopanj, in ki so namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), ob upoštevanju posebnih razmer v državah članicah;“;

| 3. | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija do 19. januarja 2009 določi posebne profile hranil, vključno z izjemami, s katerimi morajo biti usklajena živila ali določene kategorije živil, da lahko nosijo prehranske in zdravstvene trditve ter pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila ali kategorije živil v zvezi s profili hranil. Ti ukrepi, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija do 19. januarja 2009 določi posebne profile hranil, vključno z izjemami, s katerimi morajo biti usklajena živila ali določene kategorije živil, da lahko nosijo prehranske in zdravstvene trditve ter pogoje za uporabo prehranskih in zdravstvenih trditev za živila ali kategorije živil v zvezi s profili hranil. Ti ukrepi, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“;

| (ii) | šesti pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Profili hranil in pogoji njihove uporabe, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se zaradi upoštevanja ustreznega znanstvenega napredka sprotno posodabljajo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, zlasti z nosilci živilske dejavnosti in skupinami potrošnikov.“; |
| --- | --- |

(ii)

šesti pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Profili hranil in pogoji njihove uporabe, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se zaradi upoštevanja ustreznega znanstvenega napredka sprotno posodabljajo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi, zlasti z nosilci živilske dejavnosti in skupinami potrošnikov.“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Ukrepi, ki določajo živila ali kategorije živil, razen tistih iz odstavka 3, za katere je treba uporabo prehranskih ali zdravstvenih trditev omejiti ali prepovedati in ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in glede na znanstvena spoznanja.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Ukrepi, ki določajo živila ali kategorije živil, razen tistih iz odstavka 3, za katere je treba uporabo prehranskih ali zdravstvenih trditev omejiti ali prepovedati in ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in glede na znanstvena spoznanja.“;

| 4. | člen 8(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Predlogi sprememb Priloge se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in, po potrebi, po posvetovanju z Agencijo. Kadar je primerno, Komisija pritegne zainteresirane strani, predvsem nosilce živilske dejavnosti in skupine potrošnikov, da bi ovrednotile dojemanje in razumevanje zadevnih trditev.“; |
| --- | --- |

4.

člen 8(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Predlogi sprememb Priloge se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) in, po potrebi, po posvetovanju z Agencijo. Kadar je primerno, Komisija pritegne zainteresirane strani, predvsem nosilce živilske dejavnosti in skupine potrošnikov, da bi ovrednotile dojemanje in razumevanje zadevnih trditev.“;

| 5. | člen 13 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Komisija po posvetovanju z Agencijo in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme najpozneje do 31. januarja 2010 seznam Skupnosti, ki je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, z dopustnimi trditvami iz odstavka 1 in vse pogoje, potrebne za uporabo teh trditev.“; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 13 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija po posvetovanju z Agencijo in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme najpozneje do 31. januarja 2010 seznam Skupnosti, ki je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, z dopustnimi trditvami iz odstavka 1 in vse pogoje, potrebne za uporabo teh trditev.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Vse spremembe seznama iz odstavka 3, ki temeljijo na splošno sprejetih znanstvenih dokazih in so namenjene spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), in sicer po posvetovanju z Agencijo, na lastno pobudo Komisije ali zahtevo države članice.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vse spremembe seznama iz odstavka 3, ki temeljijo na splošno sprejetih znanstvenih dokazih in so namenjene spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), in sicer po posvetovanju z Agencijo, na lastno pobudo Komisije ali zahtevo države članice.“;

| 6. | člen 17(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Dokončna odločba o vlogi, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
  Vendar če na zahtevo vlagatelja o pravni zaščiti podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe trditve v korist vlagatelja:






  (a) | se odločba o odobritvi trditve sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2). V tem primeru odobritev (če je bila sprejeta odločitev o dodelitvi odobritve) poteče po petih letih; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 17(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Dokončna odločba o vlogi, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).

Vendar če na zahtevo vlagatelja o pravni zaščiti podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe trditve v korist vlagatelja:

(a)

se odločba o odobritvi trditve sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2). V tem primeru odobritev (če je bila sprejeta odločitev o dodelitvi odobritve) poteče po petih letih;

| (b) | pred iztekom petletnega obdobja, če trditev še vedno izpolnjuje pogoje iz te uredbe, Komisija pripravi osnutek ukrepov, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, za odobritev trditve brez omejevanja njene uporabe, ki se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“; |
| --- | --- |

(b)

pred iztekom petletnega obdobja, če trditev še vedno izpolnjuje pogoje iz te uredbe, Komisija pripravi osnutek ukrepov, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, za odobritev trditve brez omejevanja njene uporabe, ki se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“;

| 7. | v členu 18(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „5.   Ko Agencija izda mnenje, ki ne podpira vključitve trditve v seznam iz odstavka 4, se odločba o vlogi, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).
  Vendar če na zahtevo vlagatelja o pravni zaščiti podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe trditve v korist vlagatelja:






  (a) | se odločba o odobritvi trditve sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2). V tem primeru se veljavnost odobritve (če je bila sprejeta odločitev o dodelitvi odobritve) izteče po petih letih; |
| --- | --- | --- |

7.

v členu 18(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„5.   Ko Agencija izda mnenje, ki ne podpira vključitve trditve v seznam iz odstavka 4, se odločba o vlogi, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).

Vendar če na zahtevo vlagatelja o pravni zaščiti podatkov Komisija predlaga omejitev uporabe trditve v korist vlagatelja:

(a)

se odločba o odobritvi trditve sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2). V tem primeru se veljavnost odobritve (če je bila sprejeta odločitev o dodelitvi odobritve) izteče po petih letih;

| (b) | če trditev še vedno izpolnjuje pogoje iz te uredbe Komisija pred iztekom petletnega obdobja pripravi osnutek ukrepov, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, za odobritev trditve brez omejevanja uporabe, ki se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“; |
| --- | --- |

(b)

če trditev še vedno izpolnjuje pogoje iz te uredbe Komisija pred iztekom petletnega obdobja pripravi osnutek ukrepov, ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, za odobritev trditve brez omejevanja uporabe, ki se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).“;

| 8. | v drugem pododstavku člena 20(2) se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:






  „(2) | dejstvo, da je Komisija odobrila zdravstveno trditev na podlagi pravno zaščitenih podatkov ter omejene uporabe; |
| --- | --- | --- |

8.

v drugem pododstavku člena 20(2) se točki 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„(2)

dejstvo, da je Komisija odobrila zdravstveno trditev na podlagi pravno zaščitenih podatkov ter omejene uporabe;

| (3) | v primerih iz drugega pododstavka člena 17(3) in drugega pododstavka člena 18(5) dejstvo, da je uporaba zdravstvene trditve omejena.“; |
| --- | --- |

(3)

v primerih iz drugega pododstavka člena 17(3) in drugega pododstavka člena 18(5) dejstvo, da je uporaba zdravstvene trditve omejena.“;

| 9. | člen 25 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 25
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga odbor.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“; |
| --- | --- |

9.

člen 25 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 25

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“;

| 10. | člen 28 se spremeni:






  (a) | v prvem pododstavku odstavka 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme odločbo o uporabi tovrstnih trditev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

člen 28 se spremeni:

(a)

v prvem pododstavku odstavka 4 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme odločbo o uporabi tovrstnih trditev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe.“;

| (b) | v odstavku 6(a) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | Komisija po posvetovanju z Agencijo in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme odločbo o tako odobrenih zdravstvenih trditvah, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo.“. |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 6(a) se točka (ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

Komisija po posvetovanju z Agencijo in v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) sprejme odločbo o tako odobrenih zdravstvenih trditvah, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  UL C 325, 30.12.2006, str. 37.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 17. decembra 2007.

2

(3)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9. Popravljena različica v UL L 12, 18.1.2007, str. 3.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

4

---

| 13.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/11

---

UREDBA (ES) št. 108/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1925/2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da se za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z navedeno uredbo uporablja regulativni postopek, uveden s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa, da se za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z navedeno uredbo uporablja regulativni postopek, uveden s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (2) | Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega, namenjenih za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z nadomestitvijo akta, tako da se dodajo nove nebistvene določbe. |
| --- | --- |

(2)

Sklep 1999/468/ES je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES, ki je uvedel regulativni postopek s pregledom za sprejetje izvedbenih ukrepov splošnega obsega, namenjenih za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, med drugim s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z nadomestitvijo akta, tako da se dodajo nove nebistvene določbe.

| (3) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje sprememb prilog I in II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 za določitev dodatnih živil, ki se jim ne sme dodajati določenih vitaminov ali mineralov, za sprejemanje odločitev in/ali sprememb seznama odobrenih, prepovedanih ali omejenih drugih snovi, za opredelitev pogojev, pod katerimi se vitamini in minerali lahko uporabljajo, kot so merila čistosti, največje količine, najmanjše količine in druge omejitve ali prepovedi dodajanja vitaminov in mineralov živilom, ter za določitev odstopanj od nekaterih določb navedene uredbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb navedene uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(3)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje sprememb prilog I in II k Uredbi (ES) št. 1925/2006 za določitev dodatnih živil, ki se jim ne sme dodajati določenih vitaminov ali mineralov, za sprejemanje odločitev in/ali sprememb seznama odobrenih, prepovedanih ali omejenih drugih snovi, za opredelitev pogojev, pod katerimi se vitamini in minerali lahko uporabljajo, kot so merila čistosti, največje količine, najmanjše količine in druge omejitve ali prepovedi dodajanja vitaminov in mineralov živilom, ter za določitev odstopanj od nekaterih določb navedene uredbe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb navedene uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (4) | Kadar v nujnih primerih ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi bilo treba Komisiji omogočiti uporabo nujnega postopka iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES za črtanje nekaterih vitaminov ali mineralov, navedenih v prilogah, ter za vključitev in spremembo nekaterih drugih snovi iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006. |
| --- | --- |

(4)

Kadar v nujnih primerih ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi bilo treba Komisiji omogočiti uporabo nujnega postopka iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES za črtanje nekaterih vitaminov ali mineralov, navedenih v prilogah, ter za vključitev in spremembo nekaterih drugih snovi iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1925/2006.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1925/2006 se spremeni:

| 1. | odstavek 3 člena 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Spremembe seznamov iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3), ob upoštevanju mnenja Agencije.
  V nujnih primerih lahko Komisija za črtanje vitamina ali minerala s seznamov, navedenih v odstavku 1 tega člena, uporabi nujni postopek iz člena 14(4).
  Preden Komisija naredi te spremembe, se posvetuje z zainteresiranimi stranmi, zlasti z nosilci živilske dejavnosti in skupinami potrošnikov.“; |
| --- | --- |

1.

odstavek 3 člena 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Spremembe seznamov iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3), ob upoštevanju mnenja Agencije.

V nujnih primerih lahko Komisija za črtanje vitamina ali minerala s seznamov, navedenih v odstavku 1 tega člena, uporabi nujni postopek iz člena 14(4).

Preden Komisija naredi te spremembe, se posvetuje z zainteresiranimi stranmi, zlasti z nosilci živilske dejavnosti in skupinami potrošnikov.“;

| 2. | drugi odstavek člena 4 se nadomesti z naslednjim:
  „Ukrepi, ki določajo dodatna živila ali kategorije živil, ki se jim ne sme dodajati določenih vitaminov in mineralov, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) glede na znanstvene dokaze in ob upoštevanju njihove hranilne vrednosti.“; |
| --- | --- |

2.

drugi odstavek člena 4 se nadomesti z naslednjim:

„Ukrepi, ki določajo dodatna živila ali kategorije živil, ki se jim ne sme dodajati določenih vitaminov in mineralov, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) glede na znanstvene dokaze in ob upoštevanju njihove hranilne vrednosti.“;

| 3. | odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ukrepi, ki določajo merila čistosti za kemijske oblike vitaminov in mineralov, navedenih v Prilogi II, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3), razen kjer se uporabljajo v skladu z odstavkom 2 tega člena.“; |
| --- | --- |

3.

odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ukrepi, ki določajo merila čistosti za kemijske oblike vitaminov in mineralov, navedenih v Prilogi II, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3), razen kjer se uporabljajo v skladu z odstavkom 2 tega člena.“;

| 4. | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ko se vitamini in minerali dodajo živilom, skupna količina vitamina ali minerala, ki je ne glede na namen prisotna v živilu ob času nakupa, ne presega največjih količin. Ukrepi, ki določajo to količino in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). Komisija lahko v ta namen predloži osnutek ukrepov za največje količine do 19. januarja 2009. Za koncentrirane ali dehidrirane izdelke se kot največje količine določijo tiste, ki jih živila vsebujejo takrat, ko so v skladu s proizvajalčevimi navodili pripravljena za uživanje.“; |
| --- | --- | --- |

4.

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ko se vitamini in minerali dodajo živilom, skupna količina vitamina ali minerala, ki je ne glede na namen prisotna v živilu ob času nakupa, ne presega največjih količin. Ukrepi, ki določajo to količino in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). Komisija lahko v ta namen predloži osnutek ukrepov za največje količine do 19. januarja 2009. Za koncentrirane ali dehidrirane izdelke se kot največje količine določijo tiste, ki jih živila vsebujejo takrat, ko so v skladu s proizvajalčevimi navodili pripravljena za uživanje.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Vsi pogoji, ki omejujejo ali prepovedujejo dodajanje določenega vitamina ali minerala živilu ali kategoriji živil, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Vsi pogoji, ki omejujejo ali prepovedujejo dodajanje določenega vitamina ali minerala živilu ali kategoriji živil, in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).“;

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Živilu dodan vitamin ali mineral je prisoten v živilu vsaj v znatni količini, če je ta določena, v skladu s Prilogo k Direktivi 90/496/EGS. Ukrepi, ki določajo najmanjše količine, vključno z vsemi manjšimi količinami, z odstopanjem od zgoraj navedenih znatnih količin, za določena živila ali kategorije živil in ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) te uredbe.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Živilu dodan vitamin ali mineral je prisoten v živilu vsaj v znatni količini, če je ta določena, v skladu s Prilogo k Direktivi 90/496/EGS. Ukrepi, ki določajo najmanjše količine, vključno z vsemi manjšimi količinami, z odstopanjem od zgoraj navedenih znatnih količin, za določena živila ali kategorije živil in ki so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) te uredbe.“;

| 5. | odstavek 1 člena 7 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, ne vsebuje nobene navedbe, ki trdi ali namiguje, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti primernih količin hranil. Po potrebi se lahko za določeno hranilo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) sprejme odstopanje, namenjeno spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo.“; |
| --- | --- |

5.

odstavek 1 člena 7 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Označevanje, predstavljanje in oglaševanje živil, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, ne vsebuje nobene navedbe, ki trdi ali namiguje, da uravnotežena in raznolika prehrana ne more zagotoviti primernih količin hranil. Po potrebi se lahko za določeno hranilo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) sprejme odstopanje, namenjeno spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo.“;

| 6. | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi informacij s strani držav članic v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) sprejme odločitev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, potem ko v vsakem posameznem primeru Agencija opravi oceno razpoložljivih informacij, da se po potrebi snov ali sestavina doda v Prilogo III. Zlasti:






  (a) | če se pokažejo škodljivi učinki na zdravje, se snov in/ali sestavino, ki to snov vsebuje:






  (i) | doda v del A Priloge III in prepove dodajanje te snovi živilom ali njeno uporabo v proizvodnji živil; ali |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi informacij s strani držav članic v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) sprejme odločitev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, potem ko v vsakem posameznem primeru Agencija opravi oceno razpoložljivih informacij, da se po potrebi snov ali sestavina doda v Prilogo III. Zlasti:

(a)

če se pokažejo škodljivi učinki na zdravje, se snov in/ali sestavino, ki to snov vsebuje:

(i)

doda v del A Priloge III in prepove dodajanje te snovi živilom ali njeno uporabo v proizvodnji živil; ali

| (ii) | doda v del B Priloge III in dovoli dodajanje te snovi živilom ali njeno uporabo v proizvodnji živil le pod tam navedenimi pogoji; |
| --- | --- |

(ii)

doda v del B Priloge III in dovoli dodajanje te snovi živilom ali njeno uporabo v proizvodnji živil le pod tam navedenimi pogoji;

| (b) | če se pokažejo možni škodljivi učinki na zdravje, vendar še vedno obstaja znanstvena negotovost, se snov doda na seznam v del C Priloge III. |
| --- | --- |

(b)

če se pokažejo možni škodljivi učinki na zdravje, vendar še vedno obstaja znanstvena negotovost, se snov doda na seznam v del C Priloge III.

V nujnih primerih lahko Komisija za vključitev snovi ali sestavine v del A ali B Priloge III uporabi nujni postopek iz člena 14(4).“;

| (b) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   V štirih letih po dnevu, ko je bila snov dodana v del C Priloge III, se v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) in ob upoštevanju mnenja Agencije o spisih, ki so bili v skladu z odstavkom 4 tega člena predloženi v ocenjevanje, sprejme odločitev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, da se brez omejitev dovoli uporaba snovi, navedene v delu C Priloge III, ali pa se jo ustrezno vključi na seznam v del A ali B Priloge III.
  V nujnih primerih lahko Komisija za vključitev snovi ali sestavine v del A ali B Priloge III uporabi nujni postopek iz člena 14(4).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   V štirih letih po dnevu, ko je bila snov dodana v del C Priloge III, se v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3) in ob upoštevanju mnenja Agencije o spisih, ki so bili v skladu z odstavkom 4 tega člena predloženi v ocenjevanje, sprejme odločitev, ki je namenjena spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, da se brez omejitev dovoli uporaba snovi, navedene v delu C Priloge III, ali pa se jo ustrezno vključi na seznam v del A ali B Priloge III.

V nujnih primerih lahko Komisija za vključitev snovi ali sestavine v del A ali B Priloge III uporabi nujni postopek iz člena 14(4).“;

| 7. | člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.
  4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“. |
| --- | --- |

7.

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  UL C 325, 30.12.2006, str. 40.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 17. decembra 2007.

2

(3)  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

4

---

| 13.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/14

---

UREDBA (ES) št. 109/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja pravila za uporabo trditev pri označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja pravila za uporabo trditev pri označevanju, predstavitvi in oglaševanju živil.

| (2) | Zdravstvene trditve so prepovedane, razen če ustrezajo splošnim in posebnim zahtevam, določenim v Uredbi (ES) št. 1924/2006, in so vključene v sezname Skupnosti odobrenih zdravstvenih trditev. Navedene sezname zdravstvenih trditev je treba še vzpostaviti v skladu s postopki, določenimi v navedeni uredbi. Zato navedeni seznami niso začeli veljati 1. julija 2007, na datum začetka uporabe navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Zdravstvene trditve so prepovedane, razen če ustrezajo splošnim in posebnim zahtevam, določenim v Uredbi (ES) št. 1924/2006, in so vključene v sezname Skupnosti odobrenih zdravstvenih trditev. Navedene sezname zdravstvenih trditev je treba še vzpostaviti v skladu s postopki, določenimi v navedeni uredbi. Zato navedeni seznami niso začeli veljati 1. julija 2007, na datum začetka uporabe navedene uredbe.

| (3) | Uredba (ES) št. 1924/2006 zato določa prehodne ukrepe za zdravstvene trditve, ki se ne nanašajo na zmanjšanje tveganja bolezni ter na razvoj in zdravje otrok. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1924/2006 zato določa prehodne ukrepe za zdravstvene trditve, ki se ne nanašajo na zmanjšanje tveganja bolezni ter na razvoj in zdravje otrok.

| (4) | Za zdravstvene trditve glede zmanjšanja tveganja bolezni ni bil potreben noben prehodni ukrep. Zaradi prepovedi trditev, ki se nanašajo na preprečevanje, obravnavo in zdravljenje bolezni z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (4), in uvedbe nove kategorije trditev glede zmanjšanja tveganja bolezni z Uredbo (ES) št. 1924/2006, izdelki s takimi trditvami ne bi smeli biti na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Za zdravstvene trditve glede zmanjšanja tveganja bolezni ni bil potreben noben prehodni ukrep. Zaradi prepovedi trditev, ki se nanašajo na preprečevanje, obravnavo in zdravljenje bolezni z Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (4), in uvedbe nove kategorije trditev glede zmanjšanja tveganja bolezni z Uredbo (ES) št. 1924/2006, izdelki s takimi trditvami ne bi smeli biti na trgu Skupnosti.

| (5) | Kategorija trditev glede na razvoj in zdravje otrok je bila uvedena v zelo pozni fazi postopka sprejetja Uredbe (ES) št. 1924/2006 brez zagotovitve prehodnih ukrepov. Vendar so izdelki s takimi trditvami že na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Kategorija trditev glede na razvoj in zdravje otrok je bila uvedena v zelo pozni fazi postopka sprejetja Uredbe (ES) št. 1924/2006 brez zagotovitve prehodnih ukrepov. Vendar so izdelki s takimi trditvami že na trgu Skupnosti.

| (6) | Da bi se izognili motnjam na trgu, je za trditve glede razvoja in zdravja otrok primerno uporabiti iste prehodne ukrepe kakor za druge zdravstvene trditve. |
| --- | --- |

(6)

Da bi se izognili motnjam na trgu, je za trditve glede razvoja in zdravja otrok primerno uporabiti iste prehodne ukrepe kakor za druge zdravstvene trditve.

| (7) | Uredbo (ES) št. 1924/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 1924/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1924/2006 se spremeni:

| 1. | člen 14(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ne glede na člen 2(1)(b) Direktive 2000/13/ES se lahko naslednje trditve uporabijo, kadar so odobrene v skladu s postopkom, določenim v členih 15, 16, 17 in 19 te uredbe, za vključitev v seznam Skupnosti takih dovoljenih trditev, skupaj z vsemi potrebnimi pogoji za uporabo teh trditev:






  (a) | trditve o zmanjšanju tveganja bolezni; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 14(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ne glede na člen 2(1)(b) Direktive 2000/13/ES se lahko naslednje trditve uporabijo, kadar so odobrene v skladu s postopkom, določenim v členih 15, 16, 17 in 19 te uredbe, za vključitev v seznam Skupnosti takih dovoljenih trditev, skupaj z vsemi potrebnimi pogoji za uporabo teh trditev:

(a)

trditve o zmanjšanju tveganja bolezni;

| (b) | trditve glede razvoja in zdravja otrok.“; |
| --- | --- |

(b)

trditve glede razvoja in zdravja otrok.“;

| 2. | v členu 28(6) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
  „Za zdravstvene trditve, razen tistih iz člena 13(1)(a) in člena 14(1)(a), ki so se uporabljale v skladu z nacionalnimi predpisi pred začetkom veljavnosti te uredbe, velja naslednje:“. |
| --- | --- |

2.

v členu 28(6) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Za zdravstvene trditve, razen tistih iz člena 13(1)(a) in člena 14(1)(a), ki so se uporabljale v skladu z nacionalnimi predpisi pred začetkom veljavnosti te uredbe, velja naslednje:“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  Mnenje z dne 26. septembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. decembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 11. januarja 2008.

2

(3)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9, popravljena različica v UL L 12, 18.1.2007, str. 3.

3

(4)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/68/ES (UL L 310, 28.11.2007, str. 11).

4

---

| 13.2.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 39/16

---

UREDBA (ES) št. 110/2008 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 15. januarja 2008

o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1576/89

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (3) in Uredba Komisije (EGS) št. 1014/90 z dne 24. aprila 1990 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (4) sta dokazali, da uspešno urejata področje žganih pijač. Vendar pa je treba glede na zadnje izkušnje pojasniti pravila, ki veljajo za opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščito geografskih označb nekaterih žganih pijač ob upoštevanju tradicionalnih metod proizvodnje. Uredbo (EGS) št. 1576/89 je zato treba razveljaviti in nadomestiti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 1576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (3) in Uredba Komisije (EGS) št. 1014/90 z dne 24. aprila 1990 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (4) sta dokazali, da uspešno urejata področje žganih pijač. Vendar pa je treba glede na zadnje izkušnje pojasniti pravila, ki veljajo za opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščito geografskih označb nekaterih žganih pijač ob upoštevanju tradicionalnih metod proizvodnje. Uredbo (EGS) št. 1576/89 je zato treba razveljaviti in nadomestiti.

| (2) | Področje žganih pijač je pomembno za potrošnike, proizvajalce in kmetijski sektor v Skupnosti. Ukrepi, ki veljajo za področje žganih pijač, morajo prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivega ravnanja ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. S tem bi morali ukrepi varovati ugled, ki so ga žgane pijače Skupnosti dosegle na skupnem in svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, kakor tudi povečanega povpraševanja po varstvu potrošnikov in informiranju. Treba je upoštevati tudi tehnološke inovacije v kategorijah, kjer te inovacije prispevajo k izboljšanju kakovosti, ne da bi to vplivalo na tradicionalni značaj zadevne žgane pijače. |
| --- | --- |

(2)

Področje žganih pijač je pomembno za potrošnike, proizvajalce in kmetijski sektor v Skupnosti. Ukrepi, ki veljajo za področje žganih pijač, morajo prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivega ravnanja ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. S tem bi morali ukrepi varovati ugled, ki so ga žgane pijače Skupnosti dosegle na skupnem in svetovnem trgu z nadaljnjim upoštevanjem tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji žganih pijač, kakor tudi povečanega povpraševanja po varstvu potrošnikov in informiranju. Treba je upoštevati tudi tehnološke inovacije v kategorijah, kjer te inovacije prispevajo k izboljšanju kakovosti, ne da bi to vplivalo na tradicionalni značaj zadevne žgane pijače.

| (3) | Proizvodnja žganih pijač predstavlja pomembno prodajno možnost za kmetijske proizvode Skupnosti. Regulativni okvir mora poudariti to tesno povezavo s kmetijskim sektorjem. |
| --- | --- |

(3)

Proizvodnja žganih pijač predstavlja pomembno prodajno možnost za kmetijske proizvode Skupnosti. Regulativni okvir mora poudariti to tesno povezavo s kmetijskim sektorjem.

| (4) | Za zagotovitev bolj sistematičnega pristopa v okviru zakonodaje, ki ureja žgane pijače, bi morala ta uredba postaviti jasno opredeljena merila za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje ter zaščito geografskih označb žganih pijač. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev bolj sistematičnega pristopa v okviru zakonodaje, ki ureja žgane pijače, bi morala ta uredba postaviti jasno opredeljena merila za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje ter zaščito geografskih označb žganih pijač.

| (5) | V korist potrošnikov mora Uredba veljati za vse žgane pijače, ki se tržijo v Skupnosti, če so proizvedene v Skupnosti ali v tretjih državah. S ciljem izvažanja visoko kakovostnih žganih pijač in za ohranitev in izboljšanje slovesa žganih pijač Skupnosti na svetovnih trgih se mora ta uredba uporabljati tudi za takšne pijače, ki so proizvedene v Skupnosti za izvoz. Ta uredba velja tudi pri uporabi etanola in/ali destilatov kmetijskega porekla v proizvodnji alkoholnih pijač in pri uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju živil. V izjemnih primerih, kjer to zahteva zakonodaja tretje države uvoznice, bi morala ta uredba dovoliti odstopanje od določb iz prilog I in II k tej uredbi v skladu z regulativnim postopkom s pregledom. |
| --- | --- |

(5)

V korist potrošnikov mora Uredba veljati za vse žgane pijače, ki se tržijo v Skupnosti, če so proizvedene v Skupnosti ali v tretjih državah. S ciljem izvažanja visoko kakovostnih žganih pijač in za ohranitev in izboljšanje slovesa žganih pijač Skupnosti na svetovnih trgih se mora ta uredba uporabljati tudi za takšne pijače, ki so proizvedene v Skupnosti za izvoz. Ta uredba velja tudi pri uporabi etanola in/ali destilatov kmetijskega porekla v proizvodnji alkoholnih pijač in pri uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju živil. V izjemnih primerih, kjer to zahteva zakonodaja tretje države uvoznice, bi morala ta uredba dovoliti odstopanje od določb iz prilog I in II k tej uredbi v skladu z regulativnim postopkom s pregledom.

| (6) | Na splošno se določbe te uredbe še naprej osredotočajo na opredelitve žganih pijač, ki jih je treba razvrstiti v kategorije. Te opredelitve morajo še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, vendar pa morajo biti posodobljene ali dopolnjene na mestih, kjer so bile prejšnje opredelitve pomanjkljive ali nezadostne ali kjer bi se te opredelitve lahko izboljšale, dopolnile ali predelale glede na tehnološki razvoj. |
| --- | --- |

(6)

Na splošno se določbe te uredbe še naprej osredotočajo na opredelitve žganih pijač, ki jih je treba razvrstiti v kategorije. Te opredelitve morajo še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, vendar pa morajo biti posodobljene ali dopolnjene na mestih, kjer so bile prejšnje opredelitve pomanjkljive ali nezadostne ali kjer bi se te opredelitve lahko izboljšale, dopolnile ali predelale glede na tehnološki razvoj.

| (7) | Upoštevati bi bilo treba pričakovanja potrošnikov glede surovin, ki se uporabljajo za vodko, zlasti v državah članicah, ki so tradicionalne proizvajalke vodke, in predvideti določbo za zagotavljanje ustreznih informacij o surovinah, ki se uporabljajo pri proizvodnji vodke iz surovin kmetijskega porekla, ki niso žitarice in/ali krompir. |
| --- | --- |

(7)

Upoštevati bi bilo treba pričakovanja potrošnikov glede surovin, ki se uporabljajo za vodko, zlasti v državah članicah, ki so tradicionalne proizvajalke vodke, in predvideti določbo za zagotavljanje ustreznih informacij o surovinah, ki se uporabljajo pri proizvodnji vodke iz surovin kmetijskega porekla, ki niso žitarice in/ali krompir.

| (8) | Poleg tega bi moral biti etanol, ki se uporablja pri proizvodnji žganih in drugih alkoholnih pijač, izključno kmetijskega porekla, da izpolni pričakovanja potrošnikov in da je v skladu s tradicionalnimi postopki. S tem bi bilo treba zagotoviti tudi možnost prodaje osnovnih kmetijskih proizvodov. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega bi moral biti etanol, ki se uporablja pri proizvodnji žganih in drugih alkoholnih pijač, izključno kmetijskega porekla, da izpolni pričakovanja potrošnikov in da je v skladu s tradicionalnimi postopki. S tem bi bilo treba zagotoviti tudi možnost prodaje osnovnih kmetijskih proizvodov.

| (9) | Glede na pomen in zapletenost področja žganih pijač je primerno določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, ki presegajo horizontalna pravila, določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (5). Ti posebni ukrepi morajo preprečevati zlorabo izraza „žgane pijače“ in imen žganih pijač za proizvode, ki ne ustrezajo opredelitvam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Glede na pomen in zapletenost področja žganih pijač je primerno določiti posebne ukrepe o opisu in predstavitvi žganih pijač, ki presegajo horizontalna pravila, določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (5). Ti posebni ukrepi morajo preprečevati zlorabo izraza „žgane pijače“ in imen žganih pijač za proizvode, ki ne ustrezajo opredelitvam iz te uredbe.

| (10) | Čeprav je pomembno zagotoviti, da na splošno čas zorenja ali staranja navaja le najmlajšo alkoholno sestavino, pa bi morala ta uredba omogočiti odstopanje zaradi upoštevanja tradicionalnih postopkov staranja, ki jih urejajo države članice. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav je pomembno zagotoviti, da na splošno čas zorenja ali staranja navaja le najmlajšo alkoholno sestavino, pa bi morala ta uredba omogočiti odstopanje zaradi upoštevanja tradicionalnih postopkov staranja, ki jih urejajo države članice.

| (11) | V skladu s Pogodbo, ob uporabi politike kakovosti in za zagotovitev visoke ravni kakovosti žganih pijač in raznolikosti na tem področju, morajo imeti države članice možnost, da sprejmejo strožja pravila od tistih, določenih v tej uredbi, v zvezi s proizvodnjo, opisom, predstavitvijo in označevanjem žganih pijač, proizvedenih na njihovem lastnem ozemlju. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s Pogodbo, ob uporabi politike kakovosti in za zagotovitev visoke ravni kakovosti žganih pijač in raznolikosti na tem področju, morajo imeti države članice možnost, da sprejmejo strožja pravila od tistih, določenih v tej uredbi, v zvezi s proizvodnjo, opisom, predstavitvijo in označevanjem žganih pijač, proizvedenih na njihovem lastnem ozemlju.

| (12) | Direktiva Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izvornih surovinah za njihovo proizvodnjo (6) velja za žgane pijače. Zato je treba v tej uredbi določiti samo pravila, ki še niso določena v tej direktivi. |
| --- | --- |

(12)

Direktiva Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izvornih surovinah za njihovo proizvodnjo (6) velja za žgane pijače. Zato je treba v tej uredbi določiti samo pravila, ki še niso določena v tej direktivi.

| (13) | Pomembno je ustrezno upoštevati določbe iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu „Sporazum TRIPS“) in zlasti člena 22 in 23 Sporazuma ter Splošni sporazum o tarifah in trgovini, ki je sestavni del Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, odobrenega s Sklepom Sveta 94/800/ES (7). |
| --- | --- |

(13)

Pomembno je ustrezno upoštevati določbe iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu „Sporazum TRIPS“) in zlasti člena 22 in 23 Sporazuma ter Splošni sporazum o tarifah in trgovini, ki je sestavni del Sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, odobrenega s Sklepom Sveta 94/800/ES (7).

| (14) | Glede na to, da Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (8) ne velja za žgane pijače, morajo biti pravila o zaščiti geografskih označb žganih pijač določena v tej uredbi. Registrirane morajo biti geografske označbe, ki določajo žgane pijače kot pijače s poreklom iz ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, katerih določena kakovost, sloves ali druge značilnosti žganih pijač se pripisujejo zlasti geografskemu poreklu. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to, da Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (8) ne velja za žgane pijače, morajo biti pravila o zaščiti geografskih označb žganih pijač določena v tej uredbi. Registrirane morajo biti geografske označbe, ki določajo žgane pijače kot pijače s poreklom iz ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, katerih določena kakovost, sloves ali druge značilnosti žganih pijač se pripisujejo zlasti geografskemu poreklu.

| (15) | V tej uredbi je treba v skladu s sporazumom TRIPS določiti nediskriminatorni postopek za registracijo, skladnost, spremembo in morebiten izbris geografskih označb tretjih držav in EU, ob priznavanju posebnega statusa uveljavljenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(15)

V tej uredbi je treba v skladu s sporazumom TRIPS določiti nediskriminatorni postopek za registracijo, skladnost, spremembo in morebiten izbris geografskih označb tretjih držav in EU, ob priznavanju posebnega statusa uveljavljenih geografskih označb.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9). |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (9).

| (17) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za določitev odstopanj od določenih delov te uredbe, če tako zahteva zakonodaja države uvoznice; določitev najvišje vsebnosti sladil za zaokrožitev okusa; sprejemanje odločitev o zahtevkih za registracijo, izbris ali preklic geografskih označb kakor tudi sprememb tehničnih dokumentov; spreminjati seznam tehničnih pojmov in zahtev, določitve razvrstitve alkoholnih pijač v kategorije in seznam vpisanih geografskih označb kakor tudi odstopiti od postopka vpisa geografskih označb in za spremembo tehničnih dokumentov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe s črtanjem posameznih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(17)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za določitev odstopanj od določenih delov te uredbe, če tako zahteva zakonodaja države uvoznice; določitev najvišje vsebnosti sladil za zaokrožitev okusa; sprejemanje odločitev o zahtevkih za registracijo, izbris ali preklic geografskih označb kakor tudi sprememb tehničnih dokumentov; spreminjati seznam tehničnih pojmov in zahtev, določitve razvrstitve alkoholnih pijač v kategorije in seznam vpisanih geografskih označb kakor tudi odstopiti od postopka vpisa geografskih označb in za spremembo tehničnih dokumentov. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe s črtanjem posameznih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (18) | Prehod s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na tiste v tej uredbi lahko pripelje do težav, ki jih ta uredba ne obravnava. Potrebne ukrepe za ta prehod in ukrepe za reševanje praktičnih težav, ki so značilne za področje žganih pijač, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(18)

Prehod s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na tiste v tej uredbi lahko pripelje do težav, ki jih ta uredba ne obravnava. Potrebne ukrepe za ta prehod in ukrepe za reševanje praktičnih težav, ki so značilne za področje žganih pijač, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom 1999/468/ES.

| (19) | Za olajšanje prehoda od pravil iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 bi morala biti v prvem letu uporabe nove uredbe dovoljena proizvodnja žganih pijač v skladu s prejšnjo uredbo. Treba bi bilo predvideti tudi trženje obstoječih zalog, dokler niso izčrpane – |
| --- | --- |

(19)

Za olajšanje prehoda od pravil iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 bi morala biti v prvem letu uporabe nove uredbe dovoljena proizvodnja žganih pijač v skladu s prejšnjo uredbo. Treba bi bilo predvideti tudi trženje obstoječih zalog, dokler niso izčrpane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, OPREDELITEV IN RAZVRSTITEV ŽGANIH PIJAČ

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač.

2.   Ta uredba se uporablja za vse žgane pijače, ki se tržijo v Skupnosti, ne glede na to, ali so proizvedene v Skupnosti ali tretjih državah, ter tiste, ki so proizvedene v Skupnosti za izvoz. Ta uredba velja tudi pri uporabi etanola in/ali destilatov kmetijskega porekla v proizvodnji alkoholnih pijač in pri uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju živil.

3.   V izjemnih primerih, kjer to zahteva zakonodaja tretje države uvoznice, se lahko v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) dovoli odstopanje od določb iz prilog I in II.

Člen 2

Opredelitev žgane pijače

1.   V tej uredbi pomeni „žgana pijača“ alkoholno pijačo:

| (a) | namenjeno za uživanje ljudi; |
| --- | --- |

(a)

namenjeno za uživanje ljudi;

| (b) | ki ima posebne senzorične lastnosti; |
| --- | --- |

(b)

ki ima posebne senzorične lastnosti;

| (c) | z najnižjo vsebnostjo alkohola 15 vol. %; |
| --- | --- |

(c)

z najnižjo vsebnostjo alkohola 15 vol. %;

| (d) | ki je proizvedena:






  (i) | bodisi neposredno:






  — | z destilacijo naravno fermentiranih proizvodov z dodanimi aromami ali brez njih in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

ki je proizvedena:

(i)

bodisi neposredno:

—

z destilacijo naravno fermentiranih proizvodov z dodanimi aromami ali brez njih in/ali

| — | z maceracijo ali podobno obdelavo rastlinskih snovi v etanolu kmetijskega porekla in/ali destilatih kmetijskega porekla in/ali žganih pijačah, kakor je opredeljeno v tej uredbi, in/ali |
| --- | --- |

—

z maceracijo ali podobno obdelavo rastlinskih snovi v etanolu kmetijskega porekla in/ali destilatih kmetijskega porekla in/ali žganih pijačah, kakor je opredeljeno v tej uredbi, in/ali

| — | z dodajanjem arom, sladkorjev ali drugih sladil v smislu Priloge I(3) in/ali drugih kmetijskih proizvodov in/ali živil etanolu kmetijskega porekla in/ali destilatu kmetijskega porekla in/ali žganim pijačam, kakor je opredeljeno v tej uredbi; |
| --- | --- |

—

z dodajanjem arom, sladkorjev ali drugih sladil v smislu Priloge I(3) in/ali drugih kmetijskih proizvodov in/ali živil etanolu kmetijskega porekla in/ali destilatu kmetijskega porekla in/ali žganim pijačam, kakor je opredeljeno v tej uredbi;

| (ii) | ali z mešanjem žgane pijače z eno ali več:






  — | drugimi žganimi pijačami in/ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

ali z mešanjem žgane pijače z eno ali več:

—

drugimi žganimi pijačami in/ali

| — | etanolom kmetijskega porekla ali destilati kmetijskega porekla in/ali |
| --- | --- |

—

etanolom kmetijskega porekla ali destilati kmetijskega porekla in/ali

| — | drugimi alkoholnimi pijačami in/ali |
| --- | --- |

—

drugimi alkoholnimi pijačami in/ali

| — | pijačami. |
| --- | --- |

—

pijačami.

2.   Za žgane pijače pa se ne štejejo pijače, ki spadajo pod oznake KN 2203, 2204, 2205, 2206 in 2207.

3.   Najnižja vsebnost alkohola iz odstavka 1(c) ne posega v opredelitev proizvoda kategorije 41 iz Priloge II.

4.   Za namene te uredbe so tehnične definicije in zahteve določene v Prilogi I.

Člen 3

Poreklo etanola

1.   Etanol, ki se uporablja za proizvodnjo žganih pijač in vseh njihovih sestavnih delov, je lahko samo kmetijskega porekla, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Pogodbi.

2.   Etanol, ki se uporablja pri proizvodnji žganih pijač, ustreza opredelitvi iz Priloge I(1) te uredbe.

3.   Etanol, ki se uporablja za razredčenje ali raztopitev barvil, arom ali katerih koli drugih dovoljenih aditivov pri pripravi žganih pijač, je etanol kmetijskega porekla.

4.   Alkoholne pijače ne smejo vsebovati alkohola sintetičnega porekla niti drugih alkoholov nekmetijskega porekla, kakor je opredeljeno v Prilogi I k Pogodbi.

Člen 4

Kategorije žganih pijač

Žgane pijače se razvrstijo v kategorije v skladu z opredelitvami iz Priloge II.

Člen 5

Splošna pravila v zvezi s kategorijami žganih pijač

1.   Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsako od kategorij od 1 do 14 v Prilogi II, za žgane pijače, ki so opredeljene v navedeni prilogi, velja naslednje:

| (a) | proizvedene so z alkoholnim vretjem in destilacijo in so izključno pridobljene iz surovin, predvidenih v ustrezni opredelitvi zadevne žgane pijače; |
| --- | --- |

(a)

proizvedene so z alkoholnim vretjem in destilacijo in so izključno pridobljene iz surovin, predvidenih v ustrezni opredelitvi zadevne žgane pijače;

| (b) | nimajo dodanega niti razredčenega niti nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5); |
| --- | --- |

(b)

nimajo dodanega niti razredčenega niti nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5);

| (c) | ne vsebujejo dodanih aromatičnih snovi; |
| --- | --- |

(c)

ne vsebujejo dodanih aromatičnih snovi;

| (d) | vsebujejo samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve; |
| --- | --- |

(d)

vsebujejo samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve;

| (e) | sladkajo se samo, da se zaokroži končni okus proizvoda v skladu s Prilogo I(3). Mejne vrednosti za proizvode, ki se uporabljajo za zaokrožanje, naštete v Prilogi I(3)(a) do (f), se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Pri tem se upošteva tudi posebna zakonodaja držav članic. |
| --- | --- |

(e)

sladkajo se samo, da se zaokroži končni okus proizvoda v skladu s Prilogo I(3). Mejne vrednosti za proizvode, ki se uporabljajo za zaokrožanje, naštete v Prilogi I(3)(a) do (f), se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Pri tem se upošteva tudi posebna zakonodaja držav članic.

2.   Brez poseganja v posebna pravila, določena za vsako od kategorij od 15 do 46 v Prilogi II, za žgane pijače, ki so opredeljene v navedeni prilogi, velja naslednje:

| (a) | lahko se pridobijo iz katere koli kmetijske surovine, naštete v Prilogi I k Pogodbi; |
| --- | --- |

(a)

lahko se pridobijo iz katere koli kmetijske surovine, naštete v Prilogi I k Pogodbi;

| (b) | lahko imajo dodan alkohol, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5) te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

lahko imajo dodan alkohol, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5) te uredbe;

| (c) | lahko vsebujejo naravne ali naravnim enake aromatične snovi in pripravke, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) in (ii) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS; |
| --- | --- |

(c)

lahko vsebujejo naravne ali naravnim enake aromatične snovi in pripravke, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) in (ii) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS;

| (d) | lahko vsebujejo barvila, kakor je opredeljeno v Prilogi I(10) te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

lahko vsebujejo barvila, kakor je opredeljeno v Prilogi I(10) te uredbe;

| (e) | lahko so sladkane, da bi ustrezale določenim značilnostim proizvoda, in v skladu s Prilogo I(3), ob upoštevanju posamezne zakonodaje držav članic. |
| --- | --- |

(e)

lahko so sladkane, da bi ustrezale določenim značilnostim proizvoda, in v skladu s Prilogo I(3), ob upoštevanju posamezne zakonodaje držav članic.

3.   Brez poseganja v pravila, določena v Prilogi II, velja za druge žgane pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev kategorij 1 do 46, naslednje:

| (a) | lahko se pridobijo iz katere koli kmetijske surovine, naštete v Prilogi I k Pogodbi, in/ali živila, primernega za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(a)

lahko se pridobijo iz katere koli kmetijske surovine, naštete v Prilogi I k Pogodbi, in/ali živila, primernega za prehrano ljudi;

| (b) | lahko imajo dodan alkohol, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5); |
| --- | --- |

(b)

lahko imajo dodan alkohol, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5);

| (c) | lahko vsebujejo eno ali več arom, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS; |
| --- | --- |

(c)

lahko vsebujejo eno ali več arom, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS;

| (d) | lahko vsebujejo barvila, kakor je opredeljeno v Prilogi I(10); |
| --- | --- |

(d)

lahko vsebujejo barvila, kakor je opredeljeno v Prilogi I(10);

| (e) | so sladkane, da bi ustrezale določenim značilnostim proizvoda, in v skladu s Prilogo I(3). |
| --- | --- |

(e)

so sladkane, da bi ustrezale določenim značilnostim proizvoda, in v skladu s Prilogo I(3).

Člen 6

Zakonodaja držav članic

1.   Države članice lahko ob uporabi politike kakovosti za žgane pijače, ki se proizvajajo na njihovem lastnem ozemlju, in zlasti za geografske označbe, registrirane v Prilogi III, ali za oblikovanje novih geografskih označb, določijo strožja pravila od tistih iz Priloge II o proizvodnji, opisu, predstavitvi in označevanju, če so združljiva z zakonodajo Skupnosti.

2.   Države članice ne prepovejo ali omejijo uvoza, prodaje ali porabe žganih pijač, ki so v skladu s to uredbo.

POGLAVJE II

OPIS, PREDSTAVITEV IN OZNAČEVANJE ŽGANIH PIJAČ

Člen 7

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe so pojmi „opis“, „predstavitev“ in „označevanje“, opredeljeni v Prilogi I(14), (15) in (16).

Člen 8

Prodajno poimenovanje

V skladu s členom 5 Direktive 2000/13/ES za ime, pod katerim se prodaja proizvod („prodajno ime“), veljajo določbe iz tega poglavja.

Člen 9

Posebna pravila v zvezi s prodajnim poimenovanjem

1.   Žgane pijače, ki ustrezajo specifikacijam za proizvode, opredeljene v kategorijah od 1 do 46 Priloge II, nosijo v opisu, predstavitvi in označevanju prodajno poimenovanje, ki je tam določeno.

2.   Žgane pijače, ki ustrezajo opredelitvi iz člena 2, vendar ne izpolnjujejo zahtev za vključitev v kategorije od 1 do 46 iz Priloge II, nosijo v opisu, predstavitvi in označevanju prodajno poimenovanje „žgana pijača“. Brez poseganja v odstavek 5 tega člena se to prodajno poimenovanje ne sme nadomestiti ali spremeniti.

3.   Če žgana pijača ustreza opredelitvi več kot ene kategorije žgane pijače v Prilogi II, se lahko prodaja pod enim ali več imeni, naštetimi za te kategorije v Prilogi II.

4.   Brez poseganja v odstavek 9 tega člena in člen 10(1) se imena, navedena v odstavku 1 tega člena, ne smejo uporabljati za kakršno koli opisovanje ali predstavitev katere koli pijače, ki ni žgana pijača, katere ime je našteto v Prilogi II in registrirano v Prilogi III.

5.   Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami, registriranimi v Prilogi III in v skladu s poglavjem III oziroma se v skladu z nacionalnimi določbami lahko dopolnijo z drugimi geografskimi označbami pod pogojem, da to ne zavaja potrošnikov.

6.   Geografske označbe, registrirane v Prilogi III, se lahko dopolnijo samo:

| (a) | z izrazi, ki so že v uporabi dne 20. februarja 2008, za uveljavljene geografske označbe v smislu člena 20 ali |
| --- | --- |

(a)

z izrazi, ki so že v uporabi dne 20. februarja 2008, za uveljavljene geografske označbe v smislu člena 20 ali

| (b) | v skladu z ustrezno tehnično dokumentacijo, določeno v členu 17(1). |
| --- | --- |

(b)

v skladu z ustrezno tehnično dokumentacijo, določeno v členu 17(1).

7.   Alkoholna pijača, ki ne ustreza eni od opredelitev, navedenih pod kategorijami od 1 do 46 Priloge II se ne sme opisovati, predstavljati ali označevati z besedami ali izrazi, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali s kakimi drugimi podobnimi oznakami pri katerem koli od prodajnih poimenovanj, predvidenih v tej uredbi, in/ali geografskih označb, registriranih v Prilogi III.

8.   Trgovsko ime, blagovna znamka ali izmišljeno ime ne sme nadomestiti prodajnega poimenovanja žgane pijače.

9.   Imena, navedena v kategorijah od 1 do 46 Priloge II, se lahko vključijo na seznam sestavin za živila pod pogojem, da se seznam uporablja v skladu z Direktivo 2000/13/ES.

Člen 10

Posebna pravila v zvezi z uporabo prodajnih poimenovanj in geografskih označb

1.   Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES je uporaba izrazov, naštetih v kategorijah od 1 do 46 Priloge II, ali geografskih označb, registriranih v Prilogi III, v sestavljenih izrazih prepovedana, oziroma je prepovedano namigovanje na katerega od njih pri predstavitvi živila, razen če alkohol izvira izključno iz žgane(-ih) pijače(-), ki se omenja(-jo).

2.   Uporaba sestavljenih izrazov iz odstavka 1 je prepovedana tudi, če je bila žgana pijača razredčena tako, da se delež alkohola zmanjša pod najmanjši delež, določen v opredelitvi za to žgano pijačo.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1, določbe te uredbe ne vplivajo na možnost uporabe izrazov „amer“ ali „bitter“ za proizvode, ki niso predmet te uredbe.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 in da bi se upoštevale uveljavljene metode proizvodnje, se sestavljeni izrazi, našteti v kategoriji 32(d) Priloge II, lahko uporabijo za predstavitev likerjev, proizvedenih v Skupnosti pod pogoji, določenimi v navedeni kategoriji.

Člen 11

Opis, predstavitev in označevanje mešanic

1.   Če je bil žgani pijači, našteti v kategorijah od 1 do 14 Priloge II, dodan razredčen ali nerazredčen alkohol, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5), ta žgana pijača nosi prodajno poimenovanje „žgana pijača“. V nobeni obliki ne sme nositi imena, ki je rezervirano za kategorije od 1 do 14.

2.   Če se žgana pijača v kategorijah od 1 do 46 Priloge II meša z:

| (a) | eno ali več žganimi pijačami in/ali |
| --- | --- |

(a)

eno ali več žganimi pijačami in/ali

| (b) | enim ali več destilati kmetijskega porekla |
| --- | --- |

(b)

enim ali več destilati kmetijskega porekla

nosi prodajno poimenovanje „žgana pijača“. To prodajno poimenovanje se jasno in vidno označi na vidnem mestu na označbi in se ne sme nadomestiti ali spremeniti.

3.   Odstavek 2 se ne uporablja za opis, predstavitev in označevanje mešanice, navedene v tem odstavku, če ustreza eni od opredelitev, določenih v kategorijah od 1 do 46 Priloge II.

4.   Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES lahko opis, predstavitev ali označevanje žganih pijač, pridobljenih iz mešanic, navedenih v odstavku 2 tega člena, vsebuje enega ali več izrazov, naštetih v Prilogi II, le, če ti izrazi niso del prodajnega poimenovanja, temveč so zgolj navedeni v istem vidnem polju na seznamu vseh alkoholnih sestavin, ki jih vsebuje mešanica, pred katerim je naveden izraz „mešana žgana pijača“.

Izraz „mešana žgana pijača“ se označi z enotnimi znaki iste pisave in barve kot tisti, ki se uporabljajo za prodajno poimenovanje. Znaki niso večji od polovice velikosti znakov, ki se uporabljajo za prodajno poimenovanje.

5.   Pri označevanju in predstavitvi mešanic, navedenih v odstavku 2 in za katere velja zahteva po navajanju alkoholnih sestavin iz odstavka 4, se delež posamezne alkoholne sestavine izrazi kot odstotek v padajočem vrstnem redu glede na uporabljene količine. Ta delež je enakovreden volumenskemu odstotku čistega alkohola v skupni vsebnosti čistega alkohola glede na prostornino v mešanici.

Člen 12

Posebna pravila glede opisa, predstavitve in označevanja žganih pijač

1.   Kjer opis, predstavitev ali označevanje žgane pijače navaja surovino, uporabljeno za proizvodnjo etanola kmetijskega porekla, je treba vsak uporabljen alkohol kmetijskega porekla navesti v padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.

2.   Opis, predstavitev ali označevanje žgane pijače se lahko dopolni z izrazom „tipizirano“ samo, če je bila žgana pijača narejena s postopkom tipiziranja, kakor je opredeljen v Prilogi I(7).

3.   Brez poseganja v kakršno koli odstopanje, sprejeto v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), je lahko čas zorenja ali staranja določen v opisu, predstavitvi ali označevanju žgane pijače samo, ko se nanaša na najmlajšo alkoholno sestavino in pod pogojem, da se je žgana pijača starala pod uradnim nadzorom ali nadzorom, ki daje enakovredna jamstva.

Člen 13

Prepoved uporabe zapork ali folij na osnovi svinca

Žgane pijače se lahko ponujajo za prodajo ali dajejo v promet samo v posodah, ki niso opremljene z zapiralnimi mehanizmi z uporabo zapork ali folije na osnovi svinca.

Člen 14

Uporaba jezika pri opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač

1.   Navedbe, predvidene s to uredbo, so navedene v enem ali več uradnih jezikih Evropske unije, da lahko končni potrošnik brez težav razume vsak podatek, razen če se informacije potrošniku zagotovijo z drugimi sredstvi.

2.   Izrazi v poševnem tisku v Prilogi II in geografske označbe, registrirane v Prilogi III, se ne prevajajo na označbi niti v predstavitvi žgane pijače.

3.   Za žgane pijače s poreklom iz tretjih držav je dovoljena uporaba uradnega jezika tretje države, v kateri je bila žgana pijača proizvedena, če so navedbe, predvidene s to uredbo, poleg tega navedene še v katerem od uradnih jezikov Skupnosti, da jih lahko končni potrošnik brez težav razume.

4.   Brez poseganja v odstavek 2, če so žgane pijače proizvedene v Skupnosti in namenjene za izvoz, se navedbe, določene v tej uredbi, lahko ponovijo v jeziku, ki ni uradni jezik Evropske unije.

POGLAVJE III

GEOGRAFSKE OZNAČBE

Člen 15

Geografske označbe

1.   V tej uredbi je geografska označba označba, ki določa žgano pijačo kot pijačo s poreklom iz ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, če se določena kakovost, sloves ali druga značilnost te žgane pijače pripisuje predvsem njenemu geografskemu poreklu.

2.   Geografske označbe iz odstavka 1 so registrirane v Prilogi III.

3.   Geografske označbe, registrirane v Prilogi III, ne smejo postati generične.

Imena, ki so postala generična, se ne smejo registrirati v Prilogi III.

Ime, ki je postalo generično, pomeni ime žgane pijače, ki je, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil ta proizvod prvotno proizveden ali tržen, postalo splošno ime žgane pijače v Skupnosti.

4.   Žgane pijače z geografsko označbo, registrirano v Prilogi III, so skladne z vsemi specifikacijami tehnične dokumentacije iz člena 17(1).

Člen 16

Zaščita geografskih označb

Brez poseganja v člen 10 se geografske označbe, registrirane v Prilogi III, zaščitijo pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno uporabo za proizvode, ki niso zajeti v registraciji, če so ti proizvodi primerljivi z žganimi pijačami, registriranimi pod tisto geografsko označbo, ali če uporaba izkorišča ugled registrirane geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno uporabo za proizvode, ki niso zajeti v registraciji, če so ti proizvodi primerljivi z žganimi pijačami, registriranimi pod tisto geografsko označbo, ali če uporaba izkorišča ugled registrirane geografske označbe;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, četudi je pravo poreklo proizvoda označeno ali če je geografska označba uporabljena v prevodu ali mu je dodan izraz, kot je „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali kateri koli podoben izraz; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, četudi je pravo poreklo proizvoda označeno ali če je geografska označba uporabljena v prevodu ali mu je dodan izraz, kot je „kot“, „tip“, „slog“, „narejen“, „aroma“, ali kateri koli podoben izraz;

| (c) | kakršno koli drugo napačno ali zavajajočo navedbo glede izvora, porekla, narave ali bistvenih kakovosti pri opisu, predstavitvi ali označevanju proizvoda, ki lahko daje lažen vtis o poreklu; |
| --- | --- |

(c)

kakršno koli drugo napačno ali zavajajočo navedbo glede izvora, porekla, narave ali bistvenih kakovosti pri opisu, predstavitvi ali označevanju proizvoda, ki lahko daje lažen vtis o poreklu;

| (d) | vsako drugo prakso, ki lahko zavaja potrošnika glede pravega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo prakso, ki lahko zavaja potrošnika glede pravega porekla proizvoda.

Člen 17

Registracija geografskih označb

1.   Zahteve za registracijo geografskih označb v Prilogi III se predložijo Komisiji v enem od uradnih jezikov Evropske unije ali skupaj s prevodom v enega od uradnih jezikov Skupnosti. Takšne zahteve so ustrezno utemeljene in vključujejo tehnično dokumentacijo, ki določa specifikacije, ki jih mora izpolnjevati zadevna žgana pijača.

2.   Za geografske označbe v Skupnosti zahtevo iz odstavka 1 predloži država članica porekla žgane pijače.

3.   Za geografske označbe v tretji državi se zahteva iz odstavka 1 neposredno ali prek organov zadevne tretje države pošlje Komisiji in vključuje dokaz, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

4.   Tehnična dokumentacija, navedena v odstavku 1, vključuje vsaj naslednje glavne specifikacije:

| (a) | ime in kategorijo žgane pijače, vključno z geografsko označbo; |
| --- | --- |

(a)

ime in kategorijo žgane pijače, vključno z geografsko označbo;

| (b) | opis žgane pijače, vključno z glavnimi fizikalnimi, kemičnimi in/ali senzoričnimi lastnostmi proizvoda in posebne značilnosti žgane pijače v primerjavi z ustrezno kategorijo; |
| --- | --- |

(b)

opis žgane pijače, vključno z glavnimi fizikalnimi, kemičnimi in/ali senzoričnimi lastnostmi proizvoda in posebne značilnosti žgane pijače v primerjavi z ustrezno kategorijo;

| (c) | opredelitev zadevnega geografskega območja; |
| --- | --- |

(c)

opredelitev zadevnega geografskega območja;

| (d) | opis metode pridobivanja žgane pijače oziroma opis pristnih in nespremenljivih lokalnih metod; |
| --- | --- |

(d)

opis metode pridobivanja žgane pijače oziroma opis pristnih in nespremenljivih lokalnih metod;

| (e) | podrobnosti, ki potrjujejo povezavo z geografskim okoljem ali geografskim poreklom; |
| --- | --- |

(e)

podrobnosti, ki potrjujejo povezavo z geografskim okoljem ali geografskim poreklom;

| (f) | po potrebi kakršne koli zahteve Skupnosti in/ali nacionalnih in/ali regionalnih določb; |
| --- | --- |

(f)

po potrebi kakršne koli zahteve Skupnosti in/ali nacionalnih in/ali regionalnih določb;

| (g) | ime in kontaktni naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(g)

ime in kontaktni naslov vlagatelja;

| (h) | katero koli dopolnilo h geografski označbi in/ali katero koli posebno pravilo o označevanju v skladu z ustrezno tehnično dokumentacijo. |
| --- | --- |

(h)

katero koli dopolnilo h geografski označbi in/ali katero koli posebno pravilo o označevanju v skladu z ustrezno tehnično dokumentacijo.

5.   Komisija v roku dvanajstih mesecev od datuma predložitve zahteve iz odstavka 1 preveri, če je zahteva skladna z določbami te uredbe.

6.   Če Komisija ugotovi, da je zahteva iz odstavka 1 skladna z določbami te uredbe, se glavne specifikacije tehnične dokumentacije iz odstavka 4 objavijo v Uradnem listu Evropske unije, serija C.

7.   V šestih mesecih od datuma objave tehnične dokumentacije lahko vsaka fizična ali pravna oseba, ki ima pravno utemeljen interes, ugovarja registraciji geografske označbe v Prilogi III z utemeljitvijo, da pogoji, navedeni v tej uredbi, niso izpolnjeni. Ugovor, ki mora biti ustrezno utemeljen, se predloži Komisiji v enem od uradnih jezikov Evropske unije ali skupaj s prevodom v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

8.   Komisija sprejme odločitev o registraciji geografske označbe v Prilogi III v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3), ob upoštevanju kakršnih koli ugovorov v skladu z odstavkom 7 tega člena. Ta odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije, serija C.

Člen 18

Izbris geografske označbe

Kadar ni več zagotovljena skladnost s specifikacijami iz tehnične dokumentacije, se Komisija odloči za preklic registracije v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3). Ta odločitev se objavi v Uradnem listu Evropske unije, serija C.

Člen 19

Enakozvočne geografske označbe

Enakozvočna geografska označba, ki izpolnjuje pogoje iz te uredbe, se registrira ob upoštevanju lokalne in tradicionalne rabe in dejanske nevarnosti zamenjave, zlasti:

| — | enakozvočno ime, ki potrošnika zavaja v smislu, da proizvodi izhajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, tudi če je ime točno, kar zadeva besedilo za dejansko ozemlje, regijo ali kraj porekla zadevne žgane pijače, |
| --- | --- |

—

enakozvočno ime, ki potrošnika zavaja v smislu, da proizvodi izhajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, tudi če je ime točno, kar zadeva besedilo za dejansko ozemlje, regijo ali kraj porekla zadevne žgane pijače,

| — | pri uporabi registrirane enakozvočne geografske označbe velja pogoj, da mora v praksi obstajati jasno razlikovanje med enakozvočnico, registrirano pozneje, in imenom, ki je že vpisano v register, ob upoštevanju potrebe po enaki obravnavi zadevnih proizvajalcev in da se ne zavaja potrošnikov. |
| --- | --- |

—

pri uporabi registrirane enakozvočne geografske označbe velja pogoj, da mora v praksi obstajati jasno razlikovanje med enakozvočnico, registrirano pozneje, in imenom, ki je že vpisano v register, ob upoštevanju potrebe po enaki obravnavi zadevnih proizvajalcev in da se ne zavaja potrošnikov.

Člen 20

Uveljavljene geografske označbe

1.   Za vsako geografsko označbo, ki je v Prilogi III registrirana 20. februarja 2008, predložijo države članice v skladu s členom 17(1) tehnično dokumentacijo Komisiji najpozneje do 20. februarja 2015.

2.   Države članice zagotovijo, da je ta tehnična dokumentacija dostopna javnosti.

3.   Če do 20. februarja 2015 Komisiji ni predložena nobena tehnična dokumentacija, Komisija v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) iz Priloge III odstrani geografsko označbo.

Člen 21

Sprememba tehnične dokumentacije

Postopek iz člena 17 se smiselno uporablja, kjer naj bi se spremenila tehnična dokumentacija iz člena 17(1) in 20(1).

Člen 22

Preverjanje skladnosti s specifikacijami iz tehnične dokumentacije

1.   V zvezi z geografskimi označbami v Skupnosti preveri skladnost s specifikacijami iz tehnične dokumentacije pred dajanjem proizvoda v promet:

| — | en ali več pristojnih organov iz člena 24(1) in/ali |
| --- | --- |

—

en ali več pristojnih organov iz člena 24(1) in/ali

| — | en ali več nadzornih organov v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (10), ki deluje kot organ za potrjevanje proizvodov. |
| --- | --- |

—

en ali več nadzornih organov v smislu člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (10), ki deluje kot organ za potrjevanje proizvodov.

Ne glede na nacionalno zakonodajo stroške takega preverjanja skladnosti s specifikacijami iz tehnične dokumentacije krijejo gospodarski subjekti, ki so predmet teh kontrol.

2.   V zvezi z geografskimi označbami v tretji državi preveri skladnost s specifikacijami iz tehnične dokumentacije pred dajanjem proizvoda v promet:

| — | en ali več javnih organov, ki jih določi tretja država, in/ali |
| --- | --- |

—

en ali več javnih organov, ki jih določi tretja država, in/ali

| — | en ali več organov za potrjevanje proizvodov. |
| --- | --- |

—

en ali več organov za potrjevanje proizvodov.

3.   Organi za potrjevanje proizvodov iz odstavkov 1 in 2 izpolnjujejo evropski standard EN 45011 ali priročnik ISO/IEC 65 (Splošne zahteve za organe, ki delujejo kot sistemi za potrjevanje proizvodov), od 1. maja 2010 pa morajo biti potrjeni v skladu z njimi.

4.   Če se organi ali telesa iz odstavkov 1 in 2 odločijo pregledati skladnost s specifikacijami iz tehnične dokumentacije, zagotovijo ustrezno objektivnost in nepristranskost ter imajo na razpolago usposobljeno osebje ter sredstva, potrebna za izvajanje njihovih funkcij.

Člen 23

Razmerje med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami

1.   Registracija blagovne znamke, ki vsebuje geografsko označbo iz Priloge III ali je sestavljena iz nje, se zavrne ali razveljavi, če bi njena uporaba povzročila katero od situacij, navedenih v členu 16.

2.   Ob ustreznem upoštevanju prava Skupnosti se lahko v eni od situacij iz člena 16 blagovna znamka, ki je prijavljena, registrirana ali v primerih, ko to možnost predvideva zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Skupnosti, bodisi pred dnem zaščite geografske označbe v državi porekla bodisi pred 1. januarjem 1996, še naprej uporablja kljub registraciji geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali razveljavitev njene registracije, določeni v Prvi direktivi Sveta 89/104/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (11) ali Uredbi Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (12).

3.   Geografska označba se ne registrira, kadar lahko registracija zaradi ugleda blagovne znamke, slovesa in trajanja rabe te znamke v Skupnosti potrošnika zavede glede resnične identitete proizvoda.

POGLAVJE IV

SPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

Nadzor in zaščita žganih pijač

1.   Države članice so odgovorne za nadzor žganih pijač. Sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe in še zlasti določijo pristojni organ ali organe, ki so odgovorni za nadzor v zvezi z obveznostmi, ki jih določa ta uredba v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004.

2.   Države članice in Komisija se medsebojno obveščajo o podatkih, potrebnih za uporabo te uredbe.

3.   Komisija ob posvetovanju z državami članicami zagotovi enotno uporabo te uredbe in po potrebi sprejme ukrepe v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2).

Člen 25

Odbor

1.   Komisiji pomaga Odbor za žgane pijače.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5a in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb iz člena 8 Sklepa.

Člen 26

Spremembe prilog

Priloge se spremenijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3).

Člen 27

Izvedbene določbe

Ukrepi, potrebni za izvajanje te uredbe, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2).

Člen 28

Prehodni in ostali posebni ukrepi

1.   V skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 25(3) se po potrebi sprejmejo ukrepi za spremembo te uredbe:

| (a) | za olajšanje do 20. februarja 2011 prehoda z določb iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na določbe, vzpostavljene s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

za olajšanje do 20. februarja 2011 prehoda z določb iz Uredbe (EGS) št. 1576/89 na določbe, vzpostavljene s to uredbo;

| (b) | za odstopanje od členov 17 in 22 v ustrezno utemeljenih primerih; |
| --- | --- |

(b)

za odstopanje od členov 17 in 22 v ustrezno utemeljenih primerih;

| (c) | za oblikovanje simbola Skupnosti za geografske označbe za sektor žganih pijač. |
| --- | --- |

(c)

za oblikovanje simbola Skupnosti za geografske označbe za sektor žganih pijač.

2.   V skladu z regulativnim postopkom iz člena 25(2) se po potrebi sprejmejo ukrepi za razrešitev posebnih praktičnih težav, na primer tako, da se v nekaterih primerih pri označevanju obvezno določi kraj proizvodnje in se s tem izogne zavajanju potrošnika ter ohrani in razvije referenčne metode Skupnosti za analizo žganih pijač.

3.   Žgane pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev te uredbe se lahko še naprej proizvajajo v skladu z Uredbo (EGS) št. 1576/89 do 20. maja 2009. Žgane pijače, ki ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, vendar so proizvedene v skladu z Uredbo (EGS) št. 1576/89 pred 20. februarjem 2008 ali do 20. maja 2009, se lahko še naprej tržijo, dokler niso zaloge izčrpane.

Člen 29

Razveljavitev

1.   Uredba (EGS) št. 1576/89 se razveljavi. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

2.   Uredbe Komisije (EGS) št. 2009/92 (13), (ES) št. 1267/94 (14) in (ES) št. 2870/2000 (15) se še naprej uporabljajo.

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 20. maja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 15. januarja 2008

Za Evropski Parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. LENARČIČ

---

(1)  UL C 324, 30.12.2006, str. 12.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 17. decembra 2007.

2

(3)  UL L 160, 12.6.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Pogodbo o pristopu iz leta 2005.

3

(4)  UL L 105, 25.4.1990, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2140/98 (UL L 270, 7.10.1998, str. 9).

4

(5)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2007/68/ES (UL L 310, 28.11.2007, str. 11).

5

(6)  UL L 184, 15.7.1988, str. 61. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

6

(7)  UL L 336, 23.12.1994, str. 1.

7

(8)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

8

(9)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

9

(10)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

10

(11)  UL L 40, 11.2.1989, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo Sveta 92/10/EGS (UL L 6, 11.1.1992, str. 35).

11

(12)  UL L 11, 14.1.1994, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1891/2006 (UL L 386, 29.12.2006, str. 14).

12

(13)  Uredba Komisije (EGS) št. 2009/92 z dne 20. julija 1992 o določitvi analizne metode Skupnosti za etilni alkohol kmetijskega porekla, ki se uporablja pri pripravi žganih pijač, aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (UL L 203, 21.7.1992, str. 10).

13

(14)  Uredba Komisije (ES) št. 1267/94 z dne 1. junija 1994 o uporabi sporazumov med Evropsko unijo in tretjimi državami o vzajemnem priznavanju posameznih žganih pijač (UL L 138, 2.6.1994, str. 7). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1434/97 (UL L 196, 24.7.1997, str. 56).

14

(15)  Uredba Komisije (ES) št. 2870/2000 z dne 19. decembra 2000 o določitvi referenčnih metod Skupnosti za analizo žganih pijač (UL L 333, 29.12.2000, str. 20). Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2091/2002 (UL L 322, 27.11.2002, str. 11).

15

---

PRILOGA I

TEHNIČNE OPREDELITVE IN ZAHTEVE

Tehnične opredelitve in zahteve iz člena 2(4) in člena 7 so naslednje:

| 1. | Etanol kmetijskega porekla

  Etanol kmetijskega porekla ima naslednje lastnosti:






  (a) | senzorične lastnosti: ni drugega zaznavnega okusa razen okusa surovine; |
| --- | --- | --- |

1.

Etanol kmetijskega porekla

Etanol kmetijskega porekla ima naslednje lastnosti:

(a)

senzorične lastnosti: ni drugega zaznavnega okusa razen okusa surovine;

| (b) | najnižji volumenski delež alkohola: 96,0 vol. %; |
| --- | --- |

(b)

najnižji volumenski delež alkohola: 96,0 vol. %;

| (c) | mejna vrednost ostankov:






  (i) | skupna kislost, izražena v gramih ocetne kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5; |
| --- | --- | --- |

(c)

mejna vrednost ostankov:

(i)

skupna kislost, izražena v gramih ocetne kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5;

| (ii) | estri, izraženi v gramih etilnega acetata na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,3; |
| --- | --- |

(ii)

estri, izraženi v gramih etilnega acetata na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,3;

| (iii) | aldehidi, izraženi v gramih acetaldehida na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5; |
| --- | --- |

(iii)

aldehidi, izraženi v gramih acetaldehida na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5;

| (iv) | višji alkoholi, izraženi v gramih metil-2-propanola-1 na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5; |
| --- | --- |

(iv)

višji alkoholi, izraženi v gramih metil-2-propanola-1 na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,5;

| (v) | metanol, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 30; |
| --- | --- |

(v)

metanol, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 30;

| (vi) | suhi ekstrakt, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5; |
| --- | --- |

(vi)

suhi ekstrakt, izražen v gramih na hektoliter 100 vol. % alkohola: 1,5;

| (vii) | hlapljive baze, ki vsebujejo dušik, izražene v gramih dušika na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,1; |
| --- | --- |

(vii)

hlapljive baze, ki vsebujejo dušik, izražene v gramih dušika na hektoliter 100 vol. % alkohola: 0,1;

| (viii) | furfural: pod mejo zaznavnosti. |
| --- | --- |

(viii)

furfural: pod mejo zaznavnosti.

| 2. | Destilat kmetijskega porekla

  Destilat kmetijskega porekla pomeni alkoholno tekočino, pridobljeno z destilacijo po alkoholnem vretju kmetijskega proizvoda ali proizvodov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi, ki nima lastnosti etanola ali žgane pijače, ampak je ohranila aromo in okus uporabljene surovine oz. uporabljenih surovin.
  Kjer je navedeno sklicevanje na uporabljeno surovino, mora biti destilat pridobljen izključno iz navedene surovine. |
| --- | --- |

2.

Destilat kmetijskega porekla

Destilat kmetijskega porekla pomeni alkoholno tekočino, pridobljeno z destilacijo po alkoholnem vretju kmetijskega proizvoda ali proizvodov, naštetih v Prilogi I k Pogodbi, ki nima lastnosti etanola ali žgane pijače, ampak je ohranila aromo in okus uporabljene surovine oz. uporabljenih surovin.

Kjer je navedeno sklicevanje na uporabljeno surovino, mora biti destilat pridobljen izključno iz navedene surovine.

| 3. | Sladkanje

  Sladkanje pomeni uporabo enega ali več naslednjih proizvodov pri pripravi žganih pijač:






  (a) | polbeli sladkor, beli sladkor, rafinirani beli sladkor, dekstroza, fruktoza, glukozni sirup, tekoči sladkor, invertni tekoči sladkor, invertni sladkorni sirup, kot je opredeljeno v Direktivi Sveta 2001/111/ES z dne 20. decembra 2001 o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Sladkanje

Sladkanje pomeni uporabo enega ali več naslednjih proizvodov pri pripravi žganih pijač:

(a)

polbeli sladkor, beli sladkor, rafinirani beli sladkor, dekstroza, fruktoza, glukozni sirup, tekoči sladkor, invertni tekoči sladkor, invertni sladkorni sirup, kot je opredeljeno v Direktivi Sveta 2001/111/ES z dne 20. decembra 2001 o nekaterih sladkorjih, namenjenih za prehrano ljudi (1);

| (b) | rektificirani zgoščeni grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, sveži grozdni mošt; |
| --- | --- |

(b)

rektificirani zgoščeni grozdni mošt, zgoščeni grozdni mošt, sveži grozdni mošt;

| (c) | karameliziran sladkor, ki je proizvod, pridobljen izključno z nadziranim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin ali drugih kemičnih aditivov; |
| --- | --- |

(c)

karameliziran sladkor, ki je proizvod, pridobljen izključno z nadziranim segrevanjem saharoze brez baz, mineralnih kislin ali drugih kemičnih aditivov;

| (d) | med, kakor je opredeljen v Direktivi Sveta 2001/110/ES z dne 20. decembra 2001 o medu (2); |
| --- | --- |

(d)

med, kakor je opredeljen v Direktivi Sveta 2001/110/ES z dne 20. decembra 2001 o medu (2);

| (e) | rožičev sirup; |
| --- | --- |

(e)

rožičev sirup;

| (f) | kateri koli drugi naravni ogljikovi hidrati, ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi. |
| --- | --- |

(f)

kateri koli drugi naravni ogljikovi hidrati, ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi.

| 4. | Mešanje

  Mešanje pomeni združevanje dveh ali več različnih pijač za pripravo nove pijače. |
| --- | --- |

4.

Mešanje

Mešanje pomeni združevanje dveh ali več različnih pijač za pripravo nove pijače.

| 5. | Dodajanje alkohola

  Dodajanje alkohola pomeni dodajanje etanola kmetijskega porekla in/ali destilatov kmetijskega porekla žgani pijači. |
| --- | --- |

5.

Dodajanje alkohola

Dodajanje alkohola pomeni dodajanje etanola kmetijskega porekla in/ali destilatov kmetijskega porekla žgani pijači.

| 6. | Dodajanje vode

  Pri pripravi žganih pijač je dovoljeno dodajanje vode pod pogojem, da je kakovost vode v skladu z Direktivo Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (3) in Direktivo Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (4) in da dodana voda ne spremeni narave proizvoda.
  Ta voda je lahko destilirana, demineralizirana, nadomeščena ali zmehčana. |
| --- | --- |

6.

Dodajanje vode

Pri pripravi žganih pijač je dovoljeno dodajanje vode pod pogojem, da je kakovost vode v skladu z Direktivo Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (3) in Direktivo Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (4) in da dodana voda ne spremeni narave proizvoda.

Ta voda je lahko destilirana, demineralizirana, nadomeščena ali zmehčana.

| 7. | Tipiziranje

  Tipiziranje pomeni združevanje dveh ali več žganih pijač, ki spadajo v isto kategorijo in se ločijo samo po manjših razlikah v sestavi zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov:






  (a) | postopka priprave; |
| --- | --- | --- |

7.

Tipiziranje

Tipiziranje pomeni združevanje dveh ali več žganih pijač, ki spadajo v isto kategorijo in se ločijo samo po manjših razlikah v sestavi zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov:

(a)

postopka priprave;

| (b) | uporabljenih metod za destilacijo; |
| --- | --- |

(b)

uporabljenih metod za destilacijo;

| (c) | časa zorenja ali staranja; |
| --- | --- |

(c)

časa zorenja ali staranja;

| (d) | geografskega območja proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

geografskega območja proizvodnje.

Tako proizvedena žgana pijača spada v isto kategorijo kot prvotna žgana pijača pred tipizacijo.

| 8. | Zorenje ali staranje

  Zorenje ali staranje pomeni dopuščanje naravnega razvoja nekaterih reakcij v ustreznih posodah, pri čemer zadevna žgana pijača pridobi nove senzorične lastnosti. |
| --- | --- |

8.

Zorenje ali staranje

Zorenje ali staranje pomeni dopuščanje naravnega razvoja nekaterih reakcij v ustreznih posodah, pri čemer zadevna žgana pijača pridobi nove senzorične lastnosti.

| 9. | Aromatiziranje

  Aromatiziranje pomeni uporabo ene ali več arom, opredeljenih v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS, pri pripravi žgane pijače. |
| --- | --- |

9.

Aromatiziranje

Aromatiziranje pomeni uporabo ene ali več arom, opredeljenih v členu 1(2)(a) Direktive 88/388/EGS, pri pripravi žgane pijače.

| 10. | Obarvanje

  Obarvanje pomeni uporabo enega ali več barvil pri pripravi žgane pijače, opredeljenih v Direktivi 94/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (5). |
| --- | --- |

10.

Obarvanje

Obarvanje pomeni uporabo enega ali več barvil pri pripravi žgane pijače, opredeljenih v Direktivi 94/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (5).

| 11. | Volumenski delež alkohola

  Volumenski delež alkohola pomeni razmerje med volumnom čistega alkohola, ki ga vsebuje zadeven proizvod pri 20 oC, in skupnim volumnom takega proizvoda pri enaki temperaturi. |
| --- | --- |

11.

Volumenski delež alkohola

Volumenski delež alkohola pomeni razmerje med volumnom čistega alkohola, ki ga vsebuje zadeven proizvod pri 20 oC, in skupnim volumnom takega proizvoda pri enaki temperaturi.

| 12. | Vsebnost hlapljivih snovi

  Vsebnost hlapljivih snovi pomeni količino vseh hlapljivih snovi, razen etanola in metanola, v žgani pijači, pridobljeni izključno z destilacijo, ki je rezultat zgolj destilacije ali redestilacije uporabljenih surovin. |
| --- | --- |

12.

Vsebnost hlapljivih snovi

Vsebnost hlapljivih snovi pomeni količino vseh hlapljivih snovi, razen etanola in metanola, v žgani pijači, pridobljeni izključno z destilacijo, ki je rezultat zgolj destilacije ali redestilacije uporabljenih surovin.

| 13. | Kraj proizvodnje

  Kraj proizvodnje pomeni kraj ali območje, kjer je potekala faza postopka proizvodnje končnega proizvoda, v katerem je žgana pijača dobila svoj značaj in bistvene končne lastnosti. |
| --- | --- |

13.

Kraj proizvodnje

Kraj proizvodnje pomeni kraj ali območje, kjer je potekala faza postopka proizvodnje končnega proizvoda, v katerem je žgana pijača dobila svoj značaj in bistvene končne lastnosti.

| 14. | Opis

  Opis pomeni izraze, uporabljene na označbi (labeling se prevaja v označbo skladno s pravilnikom o splošnem označevanju predpakiranih živil) predstavitvi in embalaži, na dokumentih, ki spremljajo prevoz pijače, na trgovinskih dokumentih, predvsem na računih in dobavnicah, ter pri njenem oglaševanju. |
| --- | --- |

14.

Opis

Opis pomeni izraze, uporabljene na označbi (labeling se prevaja v označbo skladno s pravilnikom o splošnem označevanju predpakiranih živil) predstavitvi in embalaži, na dokumentih, ki spremljajo prevoz pijače, na trgovinskih dokumentih, predvsem na računih in dobavnicah, ter pri njenem oglaševanju.

| 15. | Predstavitev

  Predstavitev pomeni izraze, uporabljene na etiketah in embalaži, vključno pri oglaševanju in pospeševanju prodaje, na slikah ali podobnem ter na posodi, vključno s steklenico in sistemom zapiranja. |
| --- | --- |

15.

Predstavitev

Predstavitev pomeni izraze, uporabljene na etiketah in embalaži, vključno pri oglaševanju in pospeševanju prodaje, na slikah ali podobnem ter na posodi, vključno s steklenico in sistemom zapiranja.

| 16. | Označevanje

  Označevanje pomeni vse opise in druge opombe, znake, vzorce ali blagovne znamke, ki so prepoznavni za pijačo in se pojavljajo na isti posodi, vključno s sistemom zapiranja ali etiketo, pritrjeno na posodo, ter ovojem, ki prekriva grlo steklenice. |
| --- | --- |

16.

Označevanje

Označevanje pomeni vse opise in druge opombe, znake, vzorce ali blagovne znamke, ki so prepoznavni za pijačo in se pojavljajo na isti posodi, vključno s sistemom zapiranja ali etiketo, pritrjeno na posodo, ter ovojem, ki prekriva grlo steklenice.

| 17. | Embalaža

  Embalaža pomeni zaščitni ovoj, kot so papir, ovoji vseh vrst, karton in škatle, ki se uporabljajo za prevoz in/ali prodajo enega ali več posod. |
| --- | --- |

17.

Embalaža

Embalaža pomeni zaščitni ovoj, kot so papir, ovoji vseh vrst, karton in škatle, ki se uporabljajo za prevoz in/ali prodajo enega ali več posod.

---

(1)  UL L 10, 12.1.2002, str. 53.

(2)  UL L 10, 12.1.2002, str. 47.

(3)  UL L 229, 30.8.1980, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(4)  UL L 330, 5.12.1998, str. 32. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(5)  UL L 237, 10.9.1994, str. 13. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

---

PRILOGA II

ŽGANE PIJAČE

Kategorije žganih pijač

1.   Rum

| (a) | Rum je:






  (i) | žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo iz melase ali sirupa, dobljena pri proizvodnji trsnega sladkorja ali iz soka sladkornega trsa in destilirana do največ 96 vol. %, tako da ima destilat opazne posebne senzorične lastnosti ruma; ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Rum je:

(i)

žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo iz melase ali sirupa, dobljena pri proizvodnji trsnega sladkorja ali iz soka sladkornega trsa in destilirana do največ 96 vol. %, tako da ima destilat opazne posebne senzorične lastnosti ruma; ali

| (ii) | žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo soka sladkornega trsa, ki ima aromo, značilno za rum, in vsebuje najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola. To žganje se lahko trži z besedo „kmetijski“, ki upravičuje prodajno poimenovanje „rum“, kateremu je dodana katera koli od geografskih označb francoskih čezmorskih departmajev in avtonomne regije Madeire, kot so registrirane v Prilogi III. |
| --- | --- |

(ii)

žgana pijača, proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo soka sladkornega trsa, ki ima aromo, značilno za rum, in vsebuje najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola. To žganje se lahko trži z besedo „kmetijski“, ki upravičuje prodajno poimenovanje „rum“, kateremu je dodana katera koli od geografskih označb francoskih čezmorskih departmajev in avtonomne regije Madeire, kot so registrirane v Prilogi III.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v rumu je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v rumu je 37,5 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Rum se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Rum se ne aromatizira.

| (e) | Rum lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Rum lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Beseda „traditionnel“ lahko dopolni geografske označbe, omenjene v kategoriji 1 Priloge III, če je rum proizveden z destilacijo do največ 90 vol. %, po alkoholnem vretju surovin, ki dajejo alkohol in izvirajo izključno iz zadevnega kraja proizvodnje. Ta rum mora imeti najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola ter ne sme biti sladkan. Uporaba besede „traditionnel“ ne prepreči uporabe izrazov „iz proizvodnje sladkorja“ ali „kmetijsko“, ki sta lahko dodana prodajnemu poimenovanju „rum“ in geografskim označbam.
  Ta določba ne vpliva na uporabo besede „traditionnel“ za vse proizvode, ki jih ta določba ne pokriva, glede na njihova posebna merila. |
| --- | --- |

(f)

Beseda „traditionnel“ lahko dopolni geografske označbe, omenjene v kategoriji 1 Priloge III, če je rum proizveden z destilacijo do največ 90 vol. %, po alkoholnem vretju surovin, ki dajejo alkohol in izvirajo izključno iz zadevnega kraja proizvodnje. Ta rum mora imeti najmanj 225 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola ter ne sme biti sladkan. Uporaba besede „traditionnel“ ne prepreči uporabe izrazov „iz proizvodnje sladkorja“ ali „kmetijsko“, ki sta lahko dodana prodajnemu poimenovanju „rum“ in geografskim označbam.

Ta določba ne vpliva na uporabo besede „traditionnel“ za vse proizvode, ki jih ta določba ne pokriva, glede na njihova posebna merila.

2.   Whisky ali Whiskey

| (a) | Whisky ali whiskey je žgana pijača, proizvedena izključno z:






  (i) | destilacijo drozge žitnega slada z ali brez celih zrn drugih žit, ki so bila






  — | sladkana s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali brez njih, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Whisky ali whiskey je žgana pijača, proizvedena izključno z:

(i)

destilacijo drozge žitnega slada z ali brez celih zrn drugih žit, ki so bila

—

sladkana s sladno diastazo, z drugimi naravnimi encimi ali brez njih,

| — | fermentirana z delovanjem kvasa; |
| --- | --- |

—

fermentirana z delovanjem kvasa;

| (ii) | enim ali več destilati do največ 94,8 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin; |
| --- | --- |

(ii)

enim ali več destilati do največ 94,8 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin;

| (iii) | zorenjem končnega destilata najmanj tri leta v lesenih sodih s prostornino največ 700 litrov. |
| --- | --- |

(iii)

zorenjem končnega destilata najmanj tri leta v lesenih sodih s prostornino največ 700 litrov.

Končni destilat, kateremu se lahko doda le voda in navaden karamelni sladkor (za obarvanje), obdrži svojo barvo, aromo in okus, ki so dobljeni iz postopka proizvodnje iz točk (i), (ii) in (iii).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači whisky ali whiskey je 40 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači whisky ali whiskey je 40 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Whisky ali whiskey ni sladkan ali aromatiziran, prav tako ne vsebuje nikakršnih dodatkov razen navadnega karamelnega sladkorja za obarvanje. |
| --- | --- |

(d)

Whisky ali whiskey ni sladkan ali aromatiziran, prav tako ne vsebuje nikakršnih dodatkov razen navadnega karamelnega sladkorja za obarvanje.

3.   Žitno žganje

| (a) | Žitno žganje je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo fermentirane drozge iz celih žitnih zrn, ki ima senzorične lastnosti iz uporabljenih surovin. |
| --- | --- |

(a)

Žitno žganje je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo fermentirane drozge iz celih žitnih zrn, ki ima senzorične lastnosti iz uporabljenih surovin.

| (b) | Z izjemo „Korn“ je najmanjši volumenski delež alkohola v žitnem žganju 35 %. |
| --- | --- |

(b)

Z izjemo „Korn“ je najmanjši volumenski delež alkohola v žitnem žganju 35 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Žitno žganje se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Žitno žganje se ne aromatizira.

| (e) | Žitno žganje lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žitno žganje lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Da bi lahko žitno žganje nosilo prodajno poimenovanje „žitni brandy“, mora biti pridobljeno z destilacijo do največ 95 vol. % alkohola iz fermentirane drozge iz celih žitnih zrn in mora imeti senzorične lastnosti, ki izhajajo iz uporabljenih surovin. |
| --- | --- |

(f)

Da bi lahko žitno žganje nosilo prodajno poimenovanje „žitni brandy“, mora biti pridobljeno z destilacijo do največ 95 vol. % alkohola iz fermentirane drozge iz celih žitnih zrn in mora imeti senzorične lastnosti, ki izhajajo iz uporabljenih surovin.

4.   Žganje iz vina

| (a) | Žganje iz vina je žgana pijača:






  (i) | proizvedena izključno iz vinskega destilata, ki je pridobljen iz vina ali vina, obogatenega z destilacijo ali redestilacijo vinskega destilata do največ 86 vol. % alkohola; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje iz vina je žgana pijača:

(i)

proizvedena izključno iz vinskega destilata, ki je pridobljen iz vina ali vina, obogatenega z destilacijo ali redestilacijo vinskega destilata do največ 86 vol. % alkohola;

| (ii) | ki vsebuje najmanj 125 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(ii)

ki vsebuje najmanj 125 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola;

| (iii) | katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(iii)

katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz vina je 37,5 vol. %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz vina je 37,5 vol. %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Žganje iz vina se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

Žganje iz vina se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje.

| (e) | Žganje iz vina lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz vina lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Če je žganje iz vina zorelo, se lahko še naprej trži kot „žganje iz vina“ pod pogojem, da je zorelo vsaj toliko časa, kot je predvideno za žgano pijačo v kategoriji 5. |
| --- | --- |

(f)

Če je žganje iz vina zorelo, se lahko še naprej trži kot „žganje iz vina“ pod pogojem, da je zorelo vsaj toliko časa, kot je predvideno za žgano pijačo v kategoriji 5.

5.   Brandy ali Weinbrand

| (a) | Brandy ali Weinbrand je žgana pijača:






  (i) | proizvedena iz žganja iz vina ne glede na to, ali mu je dodan vinski destilat ali ne, destiliran do največ 94,8 vol. % alkohola, pod pogojem, da navedeni destilat ne preseže 50 % vsebnosti alkohola v končnem proizvodu; |
| --- | --- | --- |

(a)

Brandy ali Weinbrand je žgana pijača:

(i)

proizvedena iz žganja iz vina ne glede na to, ali mu je dodan vinski destilat ali ne, destiliran do največ 94,8 vol. % alkohola, pod pogojem, da navedeni destilat ne preseže 50 % vsebnosti alkohola v končnem proizvodu;

| (ii) | ki se je najmanj eno leto starala v hrastovih posodah ali najmanj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino do največ 1 000 litrov; |
| --- | --- |

(ii)

ki se je najmanj eno leto starala v hrastovih posodah ali najmanj šest mesecev v hrastovih sodih s prostornino do največ 1 000 litrov;

| (iii) | ki vsebuje najmanj 125 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter, 100 vol. % alkohola, in je dobljena izključno z destilacijo ali redestilacijo uporabljanih surovin; |
| --- | --- |

(iii)

ki vsebuje najmanj 125 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter, 100 vol. % alkohola, in je dobljena izključno z destilacijo ali redestilacijo uporabljanih surovin;

| (iv) | katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(iv)

katere največja vsebnost metanola je 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači brandy ali Weinbrand je 36 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači brandy ali Weinbrand je 36 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Brandy ali Weinbrand se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

Brandy ali Weinbrand se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje.

| (e) | Brandy ali Weinbrand lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Brandy ali Weinbrand lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

6.   Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec

| (a) | Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  (i) | je proizvedena izključno iz fermentiranih grozdnih tropin in destilirana neposredno z vodno paro ali po tem, ko je dodana voda; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

(i)

je proizvedena izključno iz fermentiranih grozdnih tropin in destilirana neposredno z vodno paro ali po tem, ko je dodana voda;

| (ii) | 100 kg uporabljenih grozdnih tropin se lahko doda največ 25 kg droži; |
| --- | --- |

(ii)

100 kg uporabljenih grozdnih tropin se lahko doda največ 25 kg droži;

| (iii) | količina alkohola, dobljenega iz droži, ne presega 35 % skupne količine alkohola v končnem proizvodu; |
| --- | --- |

(iii)

količina alkohola, dobljenega iz droži, ne presega 35 % skupne količine alkohola v končnem proizvodu;

| (iv) | destilacija se izvaja v prisotnosti tropin do največ 86 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(iv)

destilacija se izvaja v prisotnosti tropin do največ 86 vol. % alkohola;

| (v) | dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola; |
| --- | --- |

(v)

dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola;

| (vi) | vsebuje najmanj 140 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola in ima največjo vsebnost metanola 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(vi)

vsebuje najmanj 140 gramov ali več hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola in ima največjo vsebnost metanola 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz grozdnih tropin ali grozdnem tropinovcu je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz grozdnih tropin ali grozdnem tropinovcu je 37,5 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje. |
| --- | --- |

(d)

Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec se ne aromatizira. To ne izključuje tradicionalnih metod proizvodnje.

| (e) | Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz grozdnih tropin ali grozdni tropinovec lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

7.   Žganje iz sadnih tropin

| (a) | Žganje iz sadnih tropin je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:






  (i) | pridobljena je izključno s fermentacijo in destilacijo iz sadnih tropin, razen iz grozdnih tropin, do največ 86 vol. % alkohola; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje iz sadnih tropin je žgana pijača, ki izpolnjuje naslednje pogoje:

(i)

pridobljena je izključno s fermentacijo in destilacijo iz sadnih tropin, razen iz grozdnih tropin, do največ 86 vol. % alkohola;

| (ii) | vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(ii)

vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola;

| (iii) | največja vsebnost metanola na hektoliter 100 vol. % alkohola je 1 500 gramov; |
| --- | --- |

(iii)

največja vsebnost metanola na hektoliter 100 vol. % alkohola je 1 500 gramov;

| (iv) | pri žganju iz tropin koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola 7 gramov; |
| --- | --- |

(iv)

pri žganju iz tropin koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola 7 gramov;

| (v) | dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola v smislu točke (i). |
| --- | --- |

(v)

dovoljena je redestilacija pri enaki vsebnosti alkohola v smislu točke (i).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadnih tropin je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadnih tropin je 37,5 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Žganje iz sadnih tropin se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Žganje iz sadnih tropin se ne aromatizira.

| (e) | Žganje iz sadnih tropin lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz sadnih tropin lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Prodajno poimenovanje je sestavljeno iz imena sadja, ki mu sledi „žganje iz tropin“ . Če so uporabljene tropine različnih vrst sadja, je poimenovanje za trg „žganje iz sadnih tropin“. |
| --- | --- |

(f)

Prodajno poimenovanje je sestavljeno iz imena sadja, ki mu sledi „žganje iz tropin“ . Če so uporabljene tropine različnih vrst sadja, je poimenovanje za trg „žganje iz sadnih tropin“.

8.   Žganje iz rozin ali raisin brandy

| (a) | Žganje iz rozin ali raisin brandy je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo proizvoda, pridobljenega z alkoholno fermentacijo ekstrakta rozin sorte „Corinth Black“ ali „Moscatel iz Aleksandrije“, destiliranih do največ 94,5 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin. |
| --- | --- |

(a)

Žganje iz rozin ali raisin brandy je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo proizvoda, pridobljenega z alkoholno fermentacijo ekstrakta rozin sorte „Corinth Black“ ali „Moscatel iz Aleksandrije“, destiliranih do največ 94,5 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus uporabljenih surovin.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz rozin ali raisin brandy je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz rozin ali raisin brandy je 37,5 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Žganje iz rozin ali raisin brandy se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Žganje iz rozin ali raisin brandy se ne aromatizira.

| (e) | Žganje iz rozin ali raisin brandy lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz rozin ali raisin brandy lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

9.   Žganje iz sadja

| (a) | Žganje iz sadja je žgana pijača:






  (i) | proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo mesnatega sadja ali mošta takega sadja, jagodičja ali rastlin, s koščicami ali brez; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje iz sadja je žgana pijača:

(i)

proizvedena izključno z alkoholnim vretjem in destilacijo mesnatega sadja ali mošta takega sadja, jagodičja ali rastlin, s koščicami ali brez;

| (ii) | destilirana do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus destiliranih surovin; |
| --- | --- |

(ii)

destilirana do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus destiliranih surovin;

| (iii) | ki vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(iii)

ki vsebuje najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola;

| (iv) | pri žganju iz koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola 7 gramov. |
| --- | --- |

(iv)

pri žganju iz koščičastega sadja je največja vsebnost cianovodikove kisline na hektoliter 100 vol. % alkohola 7 gramov.

| (b) | Največja vsebnost metanola v žganju iz sadja je 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.
  Vendar pa je za naslednja žganja iz sadja največja vsebnost metanola:






  (i) | 1 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, pridobljenega iz naslednjega sadja:






  — | sliv (Prunus domestica L.), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Največja vsebnost metanola v žganju iz sadja je 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

Vendar pa je za naslednja žganja iz sadja največja vsebnost metanola:

(i)

1 200 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, pridobljenega iz naslednjega sadja:

—

sliv (Prunus domestica L.),

| — | mirabel (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), |
| --- | --- |

—

mirabel (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

| — | češpelj (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

češpelj (Prunus domestica L.),

| — | jabolk (Malus domestica Borkh.), |
| --- | --- |

—

jabolk (Malus domestica Borkh.),

| — | hrušk (Pyrus communis L.), z izjemo viljamovk (Pyrus communis L. cv „Williams“), |
| --- | --- |

—

hrušk (Pyrus communis L.), z izjemo viljamovk (Pyrus communis L. cv „Williams“),

| — | malin (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

malin (Rubus idaeus L.),

| — | robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- |

—

robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | marelic (Prunus armeniaca L.), |
| --- | --- |

—

marelic (Prunus armeniaca L.),

| — | breskev (Prunus persica (L.) Batsch); |
| --- | --- |

—

breskev (Prunus persica (L.) Batsch);

| (ii) | 1 350 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, pridobljenega iz naslednjega sadja ali jagodičja:






  — | viljamovk (Pyrus communis L. cv „Williams“), |
| --- | --- | --- |

(ii)

1 350 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, pridobljenega iz naslednjega sadja ali jagodičja:

—

viljamovk (Pyrus communis L. cv „Williams“),

| — | rdečega ribeza (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

rdečega ribeza (Ribes rubrum L.),

| — | črnega ribeza (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

črnega ribeza (Ribes nigrum L.),

| — | jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.),

| — | bezgovih jagod (Sambucus nigra L.). |
| --- | --- |

—

bezgovih jagod (Sambucus nigra L.).

| — | kutin (Cydonia oblonga Mill.), |
| --- | --- |

—

kutin (Cydonia oblonga Mill.),

| — | brinovih jagod (Juniperus communis L. in/ali Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

—

brinovih jagod (Juniperus communis L. in/ali Juniperus oxicedrus L.).

| (c) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadja je 37,5 %. |
| --- | --- |

(c)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz sadja je 37,5 %.

| (d) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(d)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (e) | Žganje iz sadja se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz sadja se ne aromatizira.

| (f) | Prodajno poimenovanje za žganje iz sadja je „žganje“, pred katerim je navedeno ime sadja, jagodičja ali rastlin, kakor na primer: češnjevo žganje ali kirsch, slivovo žganje ali slivovka, mirabela, breskovo, jabolčno, hruškovo, marelično, figovo, limonino ali grozdno žganje ali drugo sadno žganje.
  Lahko se imenujejo tudi wasser z imenom sadja.
  Ime sadja lahko nadomesti „žganje“, pred katerim je ime sadja samo pri naslednjem sadju ali jagodičju:






  — | mirabelah (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), |
| --- | --- | --- |

(f)

Prodajno poimenovanje za žganje iz sadja je „žganje“, pred katerim je navedeno ime sadja, jagodičja ali rastlin, kakor na primer: češnjevo žganje ali kirsch, slivovo žganje ali slivovka, mirabela, breskovo, jabolčno, hruškovo, marelično, figovo, limonino ali grozdno žganje ali drugo sadno žganje.

Lahko se imenujejo tudi wasser z imenom sadja.

Ime sadja lahko nadomesti „žganje“, pred katerim je ime sadja samo pri naslednjem sadju ali jagodičju:

—

mirabelah (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

| — | slivah (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

slivah (Prunus domestica L.),

| — | češpljah (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

češpljah (Prunus domestica L.),

| — | sadovih jagodičnicah (Arbutus unedo L.), |
| --- | --- |

—

sadovih jagodičnicah (Arbutus unedo L.),

| — | jabolkih „zlati delišes“. |
| --- | --- |

—

jabolkih „zlati delišes“.

Če obstaja tveganje, da končni potrošnik ne bi razumel katerega od teh prodajnih poimenovanj, mora označba vsebovati besedo „žganje“ po možnosti dopolnjeno z razlago.

| (g) | Ime Williams se lahko uporabi samo za prodajo hruškovega žganja, proizvedenega izključno samo iz hrušk sorte „Williams“. |
| --- | --- |

(g)

Ime Williams se lahko uporabi samo za prodajo hruškovega žganja, proizvedenega izključno samo iz hrušk sorte „Williams“.

| (h) | Ko se dve ali več vrst sadja, jagodičja ali rastlin destilirajo skupaj, se proizvod prodaja pod imenom „žganje iz sadja“ oziroma „žganje iz rastlin“. Ime se lahko dopolni z imenom vsakega sadja, jagodičja ali rastlin, pri čemer se ta imena navedejo po padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino. |
| --- | --- |

(h)

Ko se dve ali več vrst sadja, jagodičja ali rastlin destilirajo skupaj, se proizvod prodaja pod imenom „žganje iz sadja“ oziroma „žganje iz rastlin“. Ime se lahko dopolni z imenom vsakega sadja, jagodičja ali rastlin, pri čemer se ta imena navedejo po padajočem vrstnem redu glede na uporabljeno količino.

10.   Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca

| (a) | Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca sta žgani pijači:






  (i) | proizvedeni izključno z destilacijo jabolčnika ali hruškovca do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus sadja; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca sta žgani pijači:

(i)

proizvedeni izključno z destilacijo jabolčnika ali hruškovca do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat aromo in okus sadja;

| (ii) | ki vsebujeta najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(ii)

ki vsebujeta najmanj 200 gramov hlapljivih snovi na hektoliter 100 vol. % alkohola;

| (iii) | katerih največja vsebnost metanola je 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(iii)

katerih največja vsebnost metanola je 1 000 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz jabolčnika in žganju iz hruškovca je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju iz jabolčnika in žganju iz hruškovca je 37,5 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Niti žganje iz jabolčnika niti žganje iz hruškovca se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Niti žganje iz jabolčnika niti žganje iz hruškovca se ne aromatizira.

| (e) | Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca lahko vsebujeta samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca lahko vsebujeta samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

11.   Medeno žganje

| (a) | Medeno žganje je žgana pijača:






  (i) | proizvedena izključno s fermentacijo in destilacijo medene drozge; |
| --- | --- | --- |

(a)

Medeno žganje je žgana pijača:

(i)

proizvedena izključno s fermentacijo in destilacijo medene drozge;

| (ii) | destilirana do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat senzorične lastnosti uporabljenih surovin. |
| --- | --- |

(ii)

destilirana do največ 86 vol. % alkohola, tako da ima destilat senzorične lastnosti uporabljenih surovin.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem žganju je 35 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem žganju je 35 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Medeno žganje se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Medeno žganje se ne aromatizira.

| (e) | Medeno žganje lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Medeno žganje lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Medeno žganje se lahko sladka samo z medom. |
| --- | --- |

(f)

Medeno žganje se lahko sladka samo z medom.

12.   Hefebrand ali žgana pijača iz droži

| (a) | Hefebrand ali žgana pijača iz droži je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo vinskih droži ali fermentiranega sadja do največ 86 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(a)

Hefebrand ali žgana pijača iz droži je žgana pijača, proizvedena izključno z destilacijo vinskih droži ali fermentiranega sadja do največ 86 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Hefebrand ali žgani pijači iz droži je 38 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Hefebrand ali žgani pijači iz droži je 38 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Hefebrand ali žgana pijača iz droži se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Hefebrand ali žgana pijača iz droži se ne aromatizira.

| (e) | Hefebrand ali žgana pijača iz droži lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Hefebrand ali žgana pijača iz droži lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

| (f) | Prodajno poimenovanje za Hefebrand ali žgano pijačo iz droži se dopolni z imenom uporabljene surovine. |
| --- | --- |

(f)

Prodajno poimenovanje za Hefebrand ali žgano pijačo iz droži se dopolni z imenom uporabljene surovine.

13.   Bierbrand ali eau de vie de bière

| (a) | Bierbrand ali eau de vie de bière je žgana pijača, pridobljena izključno z neposredno destilacijo svežega piva pod normalnim pritiskom, z volumenskim deležem alkohola največ 86 %, tako da ima pridobljeni destilat senzorične lastnosti piva. |
| --- | --- |

(a)

Bierbrand ali eau de vie de bière je žgana pijača, pridobljena izključno z neposredno destilacijo svežega piva pod normalnim pritiskom, z volumenskim deležem alkohola največ 86 %, tako da ima pridobljeni destilat senzorične lastnosti piva.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Bierbrand ali eau de vie de bière je 38 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Bierbrand ali eau de vie de bière je 38 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Bierbrand ali eau de vie de bière se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Bierbrand ali eau de vie de bière se ne aromatizira.

| (e) | Bierbrand ali eau de vie de bière lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Bierbrand ali eau de vie de bière lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

14.   Topinambur ali žgana pijača iz laške repe

| (a) | Topinambur ali žgana pijača iz laške repe je žgana pijača, proizvedena izključno s fermentacijo in destilacijo laške repe (Helianthus tuberosus L.) do največ 86 vol. % alkohola. |
| --- | --- |

(a)

Topinambur ali žgana pijača iz laške repe je žgana pijača, proizvedena izključno s fermentacijo in destilacijo laške repe (Helianthus tuberosus L.) do največ 86 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači topinambur ali žgani pijači iz laške repe je 38 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači topinambur ali žgani pijači iz laške repe je 38 %.

| (c) | Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5). |
| --- | --- |

(c)

Ni dodanega razredčenega ali nerazredčenega alkohola, kakor je opredeljeno v Prilogi I(5).

| (d) | Topinambur ali žgana pijača iz laške repe se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(d)

Topinambur ali žgana pijača iz laške repe se ne aromatizira.

| (e) | Topinambur ali žgana pijača iz laške repe lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve. |
| --- | --- |

(e)

Topinambur ali žgana pijača iz laške repe lahko vsebuje samo dodan karamelni sladkor kot sredstvo za prilagoditev barve.

15.   Vodka

| (a) | Vodka je žgana pijača, proizvedena iz etanola kmetijskega porekla, pridobljena s fermentacijo s kvasom, iz:






  (i) | krompirja in/ali žit ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Vodka je žgana pijača, proizvedena iz etanola kmetijskega porekla, pridobljena s fermentacijo s kvasom, iz:

(i)

krompirja in/ali žit ali

| (ii) | drugih kmetijskih surovin, |
| --- | --- |

(ii)

drugih kmetijskih surovin,

destiliranih in/ali rektificiranih, tako da so selektivno zmanjšane senzorične lastnosti uporabljenih surovin in stranskih proizvodov, ki nastanejo pri fermentaciji.

Temu procesu lahko sledi redestilacija in/ali enakovredna obdelava, vključno z obdelavo z aktivnim ogljem, zato da pijača pridobi posebne senzorične lastnosti.

Največja vrednost ostanka za etanol kmetijskega porekla mora biti taka, kot je določeno v Prilogi I, razen da za vsebnost metanola, ki ne sme presegati 10 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v vodki je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v vodki je 37,5 %.

| (c) | Edina aroma, ki se jo sme dodati, so naravne aromatične sestavine, prisotne v destilatu, pridobljenem iz fermentiranih surovin. Proizvodu se lahko poleg prevladujoče arome dodajo posebne senzorične lastnosti. |
| --- | --- |

(c)

Edina aroma, ki se jo sme dodati, so naravne aromatične sestavine, prisotne v destilatu, pridobljenem iz fermentiranih surovin. Proizvodu se lahko poleg prevladujoče arome dodajo posebne senzorične lastnosti.

| (d) | Opis, predstavitev ali etiketiranje vodke, ki ni proizvedena izključno iz surovin(-e) iz odstavka (a)(i), nosi navedbo „proizvedeno iz...“, ki se dopolni z imenom surovin(-e), uporabljenih(-e) za proizvodnjo etanola kmetijskega porekla. Označevanje mora biti v skladu s členom 13(2) Direktive 2000/13/ES. |
| --- | --- |

(d)

Opis, predstavitev ali etiketiranje vodke, ki ni proizvedena izključno iz surovin(-e) iz odstavka (a)(i), nosi navedbo „proizvedeno iz...“, ki se dopolni z imenom surovin(-e), uporabljenih(-e) za proizvodnjo etanola kmetijskega porekla. Označevanje mora biti v skladu s členom 13(2) Direktive 2000/13/ES.

16.   Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo

| (a) | Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo, je žgana pijača:






  (i) | proizvedena z maceracijo sadja ali jagodičja iz točke (ii), delno fermentiranega ali nefermentiranega, z morebitnim dodatkom največ 20 litrov etanola kmetijskega porekla ali žganja in/ali destilata iz enakega sadja na 100 kg fermentiranega sadja ali jagodičevja, ki ji sledi destilacija do največ 86 vol. %. |
| --- | --- | --- |

(a)

Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo, je žgana pijača:

(i)

proizvedena z maceracijo sadja ali jagodičja iz točke (ii), delno fermentiranega ali nefermentiranega, z morebitnim dodatkom največ 20 litrov etanola kmetijskega porekla ali žganja in/ali destilata iz enakega sadja na 100 kg fermentiranega sadja ali jagodičevja, ki ji sledi destilacija do največ 86 vol. %.

| (ii) | pridobljena iz naslednjega sadja ali jagodičja:






  — | robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- |

(ii)

pridobljena iz naslednjega sadja ali jagodičja:

—

robidnic (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | jagod (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

jagod (Fragaria spp.),

| — | borovnic (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

borovnic (Vaccinium myrtillus L.),

| — | malin (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

malin (Rubus idaeus L.),

| — | rdečega ribeza (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

rdečega ribeza (Ribes rubrum L.),

| — | trnulj (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

trnulj (Prunus spinosa L.),

| — | jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

jagod jerebike (Sorbus aucuparia L.),

| — | plodov jerebike (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

plodov jerebike (Sorbus domestica L.),

| — | slezovih jagod (Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

slezovih jagod (Ilex cassine L.),

| — | jagod breka (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

jagod breka (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | bezgovih jagod (Sambucus nigra L.). |
| --- | --- |

—

bezgovih jagod (Sambucus nigra L.).

| — | šipka (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

šipka (Rosa canina L.),

| — | črnega ribeza (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

črnega ribeza (Ribes nigrum L.),

| — | banan (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

banan (Musa spp.),

| — | pasijonke (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

pasijonke (Passiflora edulis Sims),

| — | rdečih sliv mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

rdečih sliv mombin (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | rumenih sliv mombin (Spondias mombin L.). |
| --- | --- |

—

rumenih sliv mombin (Spondias mombin L.).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljenem z maceracijo in destilacijo, je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganju (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljenem z maceracijo in destilacijo, je 37,5 %.

| (c) | Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo, se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(c)

Žganje (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljeno z maceracijo in destilacijo, se ne aromatizira.

| (d) | Pri označevanju in predstavljanju žganja (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljenega z maceracijo in destilacijo, mora biti besedilo „pridobljeno z maceracijo in destilacijo“ v opisu, predstavitvi ali na oznaki v črkah iste pisave, velikosti in barve ter v istem vidnem polju kot besedilo „žganje“ (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pri steklenicah pa na sprednji etiketi. |
| --- | --- |

(d)

Pri označevanju in predstavljanju žganja (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pridobljenega z maceracijo in destilacijo, mora biti besedilo „pridobljeno z maceracijo in destilacijo“ v opisu, predstavitvi ali na oznaki v črkah iste pisave, velikosti in barve ter v istem vidnem polju kot besedilo „žganje“ (pred katerim je navedeno ime sadja ali jagodičja), pri steklenicah pa na sprednji etiketi.

17.   Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine)

| (a) | Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) je žgana pijača, pridobljena z maceracijo nefermentiranega sadja in jagodičja iz kategorije 16(a)(ii) ali zelenjave, oreščkov ali drugih rastlinskih snovi, kot so zdravilna zelišča ali cvetni listi vrtnice v etanolu kmetijskega porekla, ki ji sledi destilacija do največ 86 vol. %. |
| --- | --- |

(a)

Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) je žgana pijača, pridobljena z maceracijo nefermentiranega sadja in jagodičja iz kategorije 16(a)(ii) ali zelenjave, oreščkov ali drugih rastlinskih snovi, kot so zdravilna zelišča ali cvetni listi vrtnice v etanolu kmetijskega porekla, ki ji sledi destilacija do največ 86 vol. %.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) je 37,5 %.

| (c) | Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(c)

Geist (z imenom uporabljenega sadja ali surovine) se ne aromatizira.

18.   Encijan

| (a) | Encijan je žgana pijača, proizvedena iz destilata encijana, pridobljenega s fermentacijo korenine encijana z dodatkom etanola kmetijskega porekla ali brez njega. |
| --- | --- |

(a)

Encijan je žgana pijača, proizvedena iz destilata encijana, pridobljenega s fermentacijo korenine encijana z dodatkom etanola kmetijskega porekla ali brez njega.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v encijanu je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v encijanu je 37,5 %.

| (c) | Encijan se ne aromatizira. |
| --- | --- |

(c)

Encijan se ne aromatizira.

19.   Žgane pijače z aromo brinja

| (a) | Žgane pijače z aromo brinja so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla in/ali žitnega žganja in/ali žitnega destilata z brinovimi jagodami (Juniperus communis L. in/ali Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

(a)

Žgane pijače z aromo brinja so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla in/ali žitnega žganja in/ali žitnega destilata z brinovimi jagodami (Juniperus communis L. in/ali Juniperus oxicedrus L.).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z aromo brinja je 30 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z aromo brinja je 30 %.

| (c) | Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, in/ali aromatične rastline ali deli teh rastlin, vendar morajo biti zaznavne senzorične lastnosti brinja, tudi če so včasih oslabljene. |
| --- | --- |

(c)

Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, in/ali aromatične rastline ali deli teh rastlin, vendar morajo biti zaznavne senzorične lastnosti brinja, tudi če so včasih oslabljene.

| (d) | Žgane pijače z aromo brinja lahko nosijo prodajna poimenovanja Wacholder ali genebra. |
| --- | --- |

(d)

Žgane pijače z aromo brinja lahko nosijo prodajna poimenovanja Wacholder ali genebra.

20.   Gin

| (a) | Gin je žgana pijača z aromo brinja, proizvedena z aromatiziranjem senzorično ustreznega etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami (Juniperus communis L.). |
| --- | --- |

(a)

Gin je žgana pijača z aromo brinja, proizvedena z aromatiziranjem senzorično ustreznega etanola kmetijskega porekla z brinovimi jagodami (Juniperus communis L.).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu je 37,5 %.

| (c) | Za pripravo gina se uporabijo le naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, tako da prevladuje okus po brinju. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo gina se uporabijo le naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS, in/ali aromatični pripravki, opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, tako da prevladuje okus po brinju.

21.   Destiliran gin

| (a) | Destiliran gin je:






  (i) | žgana pijača z aromo brinja, ki se pridobiva izključno z redestilacijo senzorično ustreznega etanola kmetijskega porekla primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol. % alkohola v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin, ob navzočnosti brinovih jagod (Juniperus communis L.) in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinju, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Destiliran gin je:

(i)

žgana pijača z aromo brinja, ki se pridobiva izključno z redestilacijo senzorično ustreznega etanola kmetijskega porekla primerne kakovosti z začetno alkoholno stopnjo najmanj 96 vol. % alkohola v destilarnah, ki se tradicionalno uporabljajo za gin, ob navzočnosti brinovih jagod (Juniperus communis L.) in drugih kmetijskih rastlin pod pogojem, da prevladuje okus po brinju, ali

| (ii) | mešanica destilata in etanola kmetijskega porekla enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola; naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor je navedeno v kategoriji 20(c), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina. |
| --- | --- |

(ii)

mešanica destilata in etanola kmetijskega porekla enake sestave, čistosti in vsebnosti alkohola; naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi in/ali aromatični pripravki, kakor je navedeno v kategoriji 20(c), se prav tako lahko uporabijo za aromatiziranje destiliranega gina.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem ginu je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem ginu je 37,5 %.

| (c) | Gin, pridobljen z dodajanjem esenc ali arom etanolu kmetijskega porekla, se ne sme označiti kot destiliran gin. |
| --- | --- |

(c)

Gin, pridobljen z dodajanjem esenc ali arom etanolu kmetijskega porekla, se ne sme označiti kot destiliran gin.

22.   London gin

| (a) | London gin je vrsta destiliranega gina:






  (i) | ki se pridobiva izključno iz etanola kmetijskega porekla z največjo vsebnostjo metanola 5 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, aromatizira pa se izključno z redestilacijo v tradicionalnih destilarnah etanola ob navzočnosti vseh uporabljenih naravnih rastlinskih snovi; |
| --- | --- | --- |

(a)

London gin je vrsta destiliranega gina:

(i)

ki se pridobiva izključno iz etanola kmetijskega porekla z največjo vsebnostjo metanola 5 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola, aromatizira pa se izključno z redestilacijo v tradicionalnih destilarnah etanola ob navzočnosti vseh uporabljenih naravnih rastlinskih snovi;

| (ii) | katerega destilat vsebuje vsaj 70 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(ii)

katerega destilat vsebuje vsaj 70 vol. % alkohola;

| (iii) | kadar se doda kakršen koli nadaljnji etanol kmetijskega porekla, mora biti skladen z lastnostmi iz Priloge I(1), vendar z največjo vsebnostjo metanola 5 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola; |
| --- | --- |

(iii)

kadar se doda kakršen koli nadaljnji etanol kmetijskega porekla, mora biti skladen z lastnostmi iz Priloge I(1), vendar z največjo vsebnostjo metanola 5 gramov na hektoliter 100 vol. % alkohola;

| (iv) | ki ne vsebuje dodanih sladil, ki presegajo 0,1 grama sladkorjev na liter končnega proizvoda, ali barvil; |
| --- | --- |

(iv)

ki ne vsebuje dodanih sladil, ki presegajo 0,1 grama sladkorjev na liter končnega proizvoda, ali barvil;

| (v) | ki ne vsebuje nobenih drugih dodanih sestavin razen vode. |
| --- | --- |

(v)

ki ne vsebuje nobenih drugih dodanih sestavin razen vode.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači London gin je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači London gin je 37,5 %.

| (c) | Izraz „London gin“ je lahko dopolnjen z izrazom „dry“. |
| --- | --- |

(c)

Izraz „London gin“ je lahko dopolnjen z izrazom „dry“.

23.   Žgane pijače z aromo kumine

| (a) | Žgane pijače z aromo kumine so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla s kumino (Carum carvi L.). |
| --- | --- |

(a)

Žgane pijače z aromo kumine so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla s kumino (Carum carvi L.).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom kumine je 30 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom kumine je 30 %.

| (c) | Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatični pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(c) navedene direktive, vendar mora prevladovati okus po kumini. |
| --- | --- |

(c)

Dodatno se smejo uporabiti druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatični pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(c) navedene direktive, vendar mora prevladovati okus po kumini.

24.   Akvavit ali aquavit

| (a) | Akvavit ali aquavit je žgana pijača z aromo kumine in/ali semen kopra, aromatizirana z destilatom rastlin ali začimb. |
| --- | --- |

(a)

Akvavit ali aquavit je žgana pijača z aromo kumine in/ali semen kopra, aromatizirana z destilatom rastlin ali začimb.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači akvavit ali aquavit je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači akvavit ali aquavit je 37,5 %.

| (c) | Dodatno se lahko uporabijo druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, kakor so opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatični pripravki, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, vendar pa mora aroma teh pijač predvsem izhajati iz destilatov kumine (Carum carvi L.) in/ali semena kopra (Anethum graveolens L.), pri čemer je uporaba eteričnih olj prepovedana. |
| --- | --- |

(c)

Dodatno se lahko uporabijo druge naravne in/ali naravnim enake aromatične snovi, kakor so opredeljene v členu 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatični pripravki, kakor so opredeljeni v členu 1(2)(c) te direktive, vendar pa mora aroma teh pijač predvsem izhajati iz destilatov kumine (Carum carvi L.) in/ali semena kopra (Anethum graveolens L.), pri čemer je uporaba eteričnih olj prepovedana.

| (d) | Grenke snovi v okusu ne smejo prevladovati; vsebnost suhega ekstrakta ne sme biti večja od 1,5 grama na 100 mililitrov. |
| --- | --- |

(d)

Grenke snovi v okusu ne smejo prevladovati; vsebnost suhega ekstrakta ne sme biti večja od 1,5 grama na 100 mililitrov.

25.   Žgane pijače z aromo janeža

| (a) | Žgane pijače z aromo janeža so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi ekstrakti zvezdastega janeža (Illicium verum Hook f.), janeža (Pimpinella anisum L.), koromača (Foeniculum vulgare Mill.) ali katere koli druge rastline, ki vsebuje isto glavno sestavino, z uporabo enega od naslednjih postopkov ali njihove kombinacije:






  (i) | maceracija in/ali destilacija; |
| --- | --- | --- |

(a)

Žgane pijače z aromo janeža so žgane pijače, proizvedene z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi ekstrakti zvezdastega janeža (Illicium verum Hook f.), janeža (Pimpinella anisum L.), koromača (Foeniculum vulgare Mill.) ali katere koli druge rastline, ki vsebuje isto glavno sestavino, z uporabo enega od naslednjih postopkov ali njihove kombinacije:

(i)

maceracija in/ali destilacija;

| (ii) | redestilacija alkohola ob navzočnosti semen ali drugih delov zgoraj navedenih rastlin; |
| --- | --- |

(ii)

redestilacija alkohola ob navzočnosti semen ali drugih delov zgoraj navedenih rastlin;

| (iii) | dodajanje naravnih destiliranih ekstraktov rastlin z aromo janeža. |
| --- | --- |

(iii)

dodajanje naravnih destiliranih ekstraktov rastlin z aromo janeža.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom janeža je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v žganih pijačah z okusom janeža je 15 %.

| (c) | Za pripravo žganih pijač z okusom janeža se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo žganih pijač z okusom janeža se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

| (d) | Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni rastlinski ekstrakti ali aromatična semena, vendar mora prevladovati okus po janežu. |
| --- | --- |

(d)

Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni rastlinski ekstrakti ali aromatična semena, vendar mora prevladovati okus po janežu.

26.   Pastis

| (a) | Pastis je žgana pijača z okusom janeža, ki vsebuje tudi naravne ekstrakte golostebelnega korena (Glycyrrhiza spp.), pri čemer morajo biti navzoča barvila, poznana kot „halkoni“, in glicirizinska kislina, katere najmanjša in največja vsebnost mora znašati 0,05 in 0,5 grama na liter. |
| --- | --- |

(a)

Pastis je žgana pijača z okusom janeža, ki vsebuje tudi naravne ekstrakte golostebelnega korena (Glycyrrhiza spp.), pri čemer morajo biti navzoča barvila, poznana kot „halkoni“, in glicirizinska kislina, katere najmanjša in največja vsebnost mora znašati 0,05 in 0,5 grama na liter.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pastisu je 40 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pastisu je 40 %.

| (c) | Za pripravo pastisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo pastisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

| (d) | Pastis vsebuje manj kot 100 gramov sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor, in ima najmanjšo in največjo vrednost anetola 1,5 in 2 grama na liter. |
| --- | --- |

(d)

Pastis vsebuje manj kot 100 gramov sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor, in ima najmanjšo in največjo vrednost anetola 1,5 in 2 grama na liter.

27.   Pastis de Marseille

| (a) | Pastis de Marseille je pastis z vsebnostjo anetola 2 grama na liter. |
| --- | --- |

(a)

Pastis de Marseille je pastis z vsebnostjo anetola 2 grama na liter.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači pastis de Marseille je 45 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači pastis de Marseille je 45 %.

| (c) | Za pripravo pastisa de Marseille se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo pastisa de Marseille se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

28.   Anis

| (a) | Anis je žgana pijača z aromo janeža, katerega značilna aroma izhaja izključno iz janeža (Pimpinella anisum L.) in/ali zvezdastega janeža (Illicium verum Hook f.) in/ali koromača (Foeniculum vulgare Mill.). |
| --- | --- |

(a)

Anis je žgana pijača z aromo janeža, katerega značilna aroma izhaja izključno iz janeža (Pimpinella anisum L.) in/ali zvezdastega janeža (Illicium verum Hook f.) in/ali koromača (Foeniculum vulgare Mill.).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v anisu je 35 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v anisu je 35 %.

| (c) | Za pripravo anisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo anisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

29.   Destiliran anis

| (a) | Destiliran anis je anis, ki vsebuje alkohol, destiliran v prisotnosti semen iz kategorije 28(a), oziroma mastike in drugih aromatičnih semen, rastlin ali sadja pri geografskih označbah, če tak alkohol predstavlja vsaj 20 % vsebnosti alkohola destiliranega anisa. |
| --- | --- |

(a)

Destiliran anis je anis, ki vsebuje alkohol, destiliran v prisotnosti semen iz kategorije 28(a), oziroma mastike in drugih aromatičnih semen, rastlin ali sadja pri geografskih označbah, če tak alkohol predstavlja vsaj 20 % vsebnosti alkohola destiliranega anisa.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem anisu je 35 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v destiliranem anisu je 35 %.

| (c) | Za pripravo destiliranega anisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo destiliranega anisa se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

30.   Grenke žgane pijače ali bitter

| (a) | Grenke žgane pijače ali bitter so žgane pijače grenkega okusa, ki se pridobivajo z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi in/ali naravnim enakimi aromatičnimi snovmi iz člena 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatičnimi pripravki iz člena 1(2)(c) te direktive. |
| --- | --- |

(a)

Grenke žgane pijače ali bitter so žgane pijače grenkega okusa, ki se pridobivajo z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravnimi in/ali naravnim enakimi aromatičnimi snovmi iz člena 1(2)(b)(i) in (ii) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatičnimi pripravki iz člena 1(2)(c) te direktive.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v grenkih žganih pijačah ali pijačah bitter je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v grenkih žganih pijačah ali pijačah bitter je 15 %.

| (c) | Grenke žgane pijače ali bitter se lahko prodajajo pod imenoma „amer“ ali „bitter“ z dodatnim izrazom ali brez njega. |
| --- | --- |

(c)

Grenke žgane pijače ali bitter se lahko prodajajo pod imenoma „amer“ ali „bitter“ z dodatnim izrazom ali brez njega.

31.   Aromatizirana vodka

| (a) | Aromatizirana vodka je vodka, ki ima poleg okusa surovin dodano prevladujočo aromo. |
| --- | --- |

(a)

Aromatizirana vodka je vodka, ki ima poleg okusa surovin dodano prevladujočo aromo.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v aromatizirani vodki je 37,5 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v aromatizirani vodki je 37,5 %.

| (c) | Aromatizirana vodka je lahko sladkana, mešana, aromatizirana, starana ali obarvana. |
| --- | --- |

(c)

Aromatizirana vodka je lahko sladkana, mešana, aromatizirana, starana ali obarvana.

| (d) | Aromatizirana vodka se lahko prodaja tudi z imenom katere koli prevladujoče arome z besedo „vodka“. |
| --- | --- |

(d)

Aromatizirana vodka se lahko prodaja tudi z imenom katere koli prevladujoče arome z besedo „vodka“.

32.   Liker

| (a) | Liker je žgana pijača:






  (i) | ki vsebuje najmanjšo količino sladkorja, izraženo kot invertni sladkor:






  — | 70 gramov na liter za češnjeve likerje, kjer etanol izhaja izključno iz češnjevega žganja, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Liker je žgana pijača:

(i)

ki vsebuje najmanjšo količino sladkorja, izraženo kot invertni sladkor:

—

70 gramov na liter za češnjeve likerje, kjer etanol izhaja izključno iz češnjevega žganja,

| — | 80 gramov na liter za encijanove ali podobne likerje, v katerih je edina aromatična sestavina encijan ali podobne rastline, |
| --- | --- |

—

80 gramov na liter za encijanove ali podobne likerje, v katerih je edina aromatična sestavina encijan ali podobne rastline,

| — | 100 gramov na liter za vse druge primere; |
| --- | --- |

—

100 gramov na liter za vse druge primere;

| (ii) | proizvedena z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla ali destilata kmetijskega porekla ali ene ali več žganih pijač ali mešanice le-teh, sladkana in vsebuje dodane proizvode kmetijskega porekla ali živila, kakršni so smetana, mleko ali drugi mlečni izdelki, sadje, vino ali aromatizirano vino, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (1). |
| --- | --- |

(ii)

proizvedena z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla ali destilata kmetijskega porekla ali ene ali več žganih pijač ali mešanice le-teh, sladkana in vsebuje dodane proizvode kmetijskega porekla ali živila, kakršni so smetana, mleko ali drugi mlečni izdelki, sadje, vino ali aromatizirano vino, kakor je določeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (1).

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju je 15 %.

| (c) | Za pripravo likerja se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS, in naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kot je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) te direktive.
  Naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) te direktive, se ne smejo uporabljati pri pripravi naslednjih likerjev:






  (i) | Sadni likerji:






  — | črni ribez, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Za pripravo likerja se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS, in naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kot je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) te direktive.

Naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(ii) te direktive, se ne smejo uporabljati pri pripravi naslednjih likerjev:

(i)

Sadni likerji:

—

črni ribez,

| — | češnje, |
| --- | --- |

—

češnje,

| — | maline, |
| --- | --- |

—

maline,

| — | murve, |
| --- | --- |

—

murve,

| — | borovnice, |
| --- | --- |

—

borovnice,

| — | agrumi, |
| --- | --- |

—

agrumi,

| — | robidnice, |
| --- | --- |

—

robidnice,

| — | arktične robidnice, |
| --- | --- |

—

arktične robidnice,

| — | brusnice, |
| --- | --- |

—

brusnice,

| — | mahovnice, |
| --- | --- |

—

mahovnice,

| — | morska krhlika, |
| --- | --- |

—

morska krhlika,

| — | ananas; |
| --- | --- |

—

ananas;

| (ii) | Rastlinski likerji:






  — | meta, |
| --- | --- | --- |

(ii)

Rastlinski likerji:

—

meta,

| — | encijan, |
| --- | --- |

—

encijan,

| — | janež, |
| --- | --- |

—

janež,

| — | pelin, |
| --- | --- |

—

pelin,

| — | zdravilne rastline. |
| --- | --- |

—

zdravilne rastline.

| (d) | Pri predstavitvi likerjev, proizvedenih v Skupnosti z uporabo etanola kmetijskega porekla, se lahko za ponazoritev ustaljenih metod proizvodnje uporabljajo naslednji sestavljeni izrazi:






  — | slivov brandy, |
| --- | --- | --- |

(d)

Pri predstavitvi likerjev, proizvedenih v Skupnosti z uporabo etanola kmetijskega porekla, se lahko za ponazoritev ustaljenih metod proizvodnje uporabljajo naslednji sestavljeni izrazi:

—

slivov brandy,

| — | pomarančni brandy, |
| --- | --- |

—

pomarančni brandy,

| — | marelični brandy, |
| --- | --- |

—

marelični brandy,

| — | češnjev brandy, |
| --- | --- |

—

češnjev brandy,

| — | solbaerrom, imenovan tudi rum iz črnega ribeza. |
| --- | --- |

—

solbaerrom, imenovan tudi rum iz črnega ribeza.

Pri označevanju in predstavitvi teh likerjev mora biti sestavljeni izraz napisan na označbi v eni vrstici, z enotnimi črkami iste pisave in barve, beseda „liker“ pa mora biti v neposredni bližini, napisana z enako velikostjo črk, kot je ta pisava. Če alkohol ne izhaja iz navedene žgane pijače, mora biti njegovo poreklo prikazano na označbi v istem vidnem polju kot sestavljeni izraz in beseda „liker“, bodisi z navedbo vrste kmetijskega alkohola ali z besedama „kmetijski alkohol“, pred katerima piše „izdelano iz“ ali „izdelano z uporabo“.

33.   Crème de (ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine)

| (a) | Žgane pijače, znane kot Crème de (ki jim sledi ime uporabljenega sadja ali surovine) razen mlečnih izdelkov, so likerji z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor. |
| --- | --- |

(a)

Žgane pijače, znane kot Crème de (ki jim sledi ime uporabljenega sadja ali surovine) razen mlečnih izdelkov, so likerji z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Crème de (ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine) je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Crème de (ki mu sledi ime uporabljenega sadja ali surovine) je 15 %.

| (c) | Za to žgano pijačo veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za to žgano pijačo veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

34.   Crème de cassis

| (a) | Crème de cassis je liker iz črnega ribeza z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 400 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor. |
| --- | --- |

(a)

Crème de cassis je liker iz črnega ribeza z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 400 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači crème de cassis je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači crème de cassis je 15 %.

| (c) | Za crème de cassis veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za crème de cassis veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

35.   Guignolet

| (a) | Guignolet je liker, ki se pridobiva z maceracijo češenj v etanolu kmetijskega porekla. |
| --- | --- |

(a)

Guignolet je liker, ki se pridobiva z maceracijo češenj v etanolu kmetijskega porekla.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači guignolet je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači guignolet je 15 %.

| (c) | Za guignolet veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za guignolet veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

36.   Punch au rhum

| (a) | Punch au rhum je liker, katerega alkohol izhaja izključno iz ruma. |
| --- | --- |

(a)

Punch au rhum je liker, katerega alkohol izhaja izključno iz ruma.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači punch au rhum je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači punch au rhum je 15 %.

| (c) | Za punch au rhum veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za punch au rhum veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

37.   Gin iz trnulj

| (a) | Gin iz trnulj je liker, ki se proizvaja z maceracijo trnulj v ginu z morebitnim dodajanjem soka iz trnulj. |
| --- | --- |

(a)

Gin iz trnulj je liker, ki se proizvaja z maceracijo trnulj v ginu z morebitnim dodajanjem soka iz trnulj.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu iz trnulj je 25 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v ginu iz trnulj je 25 %.

| (c) | Za pripravo gina iz trnulj se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo gina iz trnulj se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

38.   Sambuca

| (a) | Sambuca je brezbarvni liker z okusom janeža:






  (i) | vsebuje destilate janeža (Pimpinella anisum L.), zvezdastega janeža (Illicium verum L.) ali drugih aromatičnih zelišč; |
| --- | --- | --- |

(a)

Sambuca je brezbarvni liker z okusom janeža:

(i)

vsebuje destilate janeža (Pimpinella anisum L.), zvezdastega janeža (Illicium verum L.) ali drugih aromatičnih zelišč;

| (ii) | z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 350 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor; |
| --- | --- |

(ii)

z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 350 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor;

| (iii) | z vsebnostjo naravnega etanola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter. |
| --- | --- |

(iii)

z vsebnostjo naravnega etanola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v sambuci je 38 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v sambuci je 38 %.

| (c) | Za sambuco veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za sambuco veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

39.   Maraschin, Marrasquino ali Maraskino

| (a) | Maraschino, marrasquino ali maraskino je brezbarvni liker, katerega aroma izhaja večinoma iz destilata češenj marasca ali izdelka maceracije češenj ali delov češenj v alkoholu kmetijskega porekla z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor. |
| --- | --- |

(a)

Maraschino, marrasquino ali maraskino je brezbarvni liker, katerega aroma izhaja večinoma iz destilata češenj marasca ali izdelka maceracije češenj ali delov češenj v alkoholu kmetijskega porekla z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 250 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači maraschino, marrasquino ali maraskino je 24 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači maraschino, marrasquino ali maraskino je 24 %.

| (c) | Za maraschino, marrasquino ali maraskino veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za maraschino, marrasquino ali maraskino veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

40.   Nocino

| (a) | Nocino je liker, katerega aroma izhaja večinoma iz maceracije in/ali destilacije celih zelenih orehov (Juglans regia L.) z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 100 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor. |
| --- | --- |

(a)

Nocino je liker, katerega aroma izhaja večinoma iz maceracije in/ali destilacije celih zelenih orehov (Juglans regia L.) z najmanjšo vsebnostjo sladkorja 100 gramov na liter, izraženega kot invertni sladkor.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači nocino je 30 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači nocino je 30 %.

| (c) | Za nocino veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32. |
| --- | --- |

(c)

Za nocino veljajo pravila o aromatičnih snoveh in pripravkih za likerje, določena pod kategorijo 32.

| (d) | Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“. |
| --- | --- |

(d)

Prodajno poimenovanje se lahko dopolni z izrazom „liker“.

41.   Jajčni liker ali advocaat ali avocat ali advokat

| (a) | Jajčni liker ali advocaat ali avocat ali advokat je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali žganja, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter, izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost čistega jajčnega rumenjaka mora znašati 140 gramov na liter končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(a)

Jajčni liker ali advocaat ali avocat ali advokat je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali žganja, ki vsebuje kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter, izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost čistega jajčnega rumenjaka mora znašati 140 gramov na liter končnega proizvoda.

| (b) | Z odstopanjem od člena 2(1)(c) je najmanjši volumenski delež alkohola v jajčnem likerju ali pijači advocaat ali avocat ali advokat 14 %. |
| --- | --- |

(b)

Z odstopanjem od člena 2(1)(c) je najmanjši volumenski delež alkohola v jajčnem likerju ali pijači advocaat ali avocat ali advokat 14 %.

| (c) | Za pripravo jajčnega likerja ali pijače advocaat ali avocat ali advokat se lahko uporabljajo samo naravne ali naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) in (ii) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo jajčnega likerja ali pijače advocaat ali avocat ali advokat se lahko uporabljajo samo naravne ali naravnim enake aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b)(i) in (ii) ter v členu 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

42.   Liker z jajci

| (a) | Liker z jajci je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali alkohola, ki vsebuje značilne sestavine, kot so kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter, izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost jajčnega rumenjaka mora znašati 70 gramov na liter končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(a)

Liker z jajci je aromatizirana ali nearomatizirana žgana pijača, pridobljena iz etanola kmetijskega porekla, destilata in/ali alkohola, ki vsebuje značilne sestavine, kot so kakovostni jajčni rumenjak, jajčni beljak in sladkor ali med. Najmanjša vsebnost sladkorja ali medu mora znašati 150 gramov na liter, izražena kot invertni sladkor. Najmanjša vsebnost jajčnega rumenjaka mora znašati 70 gramov na liter končnega proizvoda.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju z jajci je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v likerju z jajci je 15 %.

| (c) | Za pripravo likerja z jajci se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo likerja z jajci se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

43.   Mistrà

| (a) | Mistrà je brezbarvna žgana pijača z aromo janeža ali naravnega anetola:






  (i) | z vsebnostjo anetola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter; |
| --- | --- | --- |

(a)

Mistrà je brezbarvna žgana pijača z aromo janeža ali naravnega anetola:

(i)

z vsebnostjo anetola, ki ni manjša od 1 grama in ne večja od 2 gramov na liter;

| (ii) | ki lahko vsebuje tudi destilat aromatičnih zelišč; |
| --- | --- |

(ii)

ki lahko vsebuje tudi destilat aromatičnih zelišč;

| (iii) | ki ne vsebuje dodanega sladkorja. |
| --- | --- |

(iii)

ki ne vsebuje dodanega sladkorja.

| (b) | Volumenski delež alkohola v pijači mistrà je najmanj 40 % in največ 47 %. |
| --- | --- |

(b)

Volumenski delež alkohola v pijači mistrà je najmanj 40 % in največ 47 %.

| (c) | Za pripravo pijače mistrà se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo pijače mistrà se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

44.   Väkevä glögi ali spritglögg

| (a) | Väkevä glögi ali spritglögg je žgana pijača, pridelana z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravno ali naravni enako aromo nageljnovih žbic in/ali cimeta z uporabo enega od naslednjih postopkov: maceracije in/ali destilacije, redestilacije alkohola v navzočnosti delov zgoraj navedenih rastlin, dodajanjem naravne ali naravni enake arome nageljnovih žbic ali cimeta, ali kombinacije teh metod. |
| --- | --- |

(a)

Väkevä glögi ali spritglögg je žgana pijača, pridelana z aromatiziranjem etanola kmetijskega porekla z naravno ali naravni enako aromo nageljnovih žbic in/ali cimeta z uporabo enega od naslednjih postopkov: maceracije in/ali destilacije, redestilacije alkohola v navzočnosti delov zgoraj navedenih rastlin, dodajanjem naravne ali naravni enake arome nageljnovih žbic ali cimeta, ali kombinacije teh metod.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači väkevä glögi ali spritglögg je 15 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači väkevä glögi ali spritglögg je 15 %.

| (c) | Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni ali naravnim enaki ekstrakti ali arome rastlin, ki so skladni z Direktivo 88/388/EGS, vendar mora prevladovati aroma navedenih začimb. |
| --- | --- |

(c)

Prav tako se lahko uporabijo drugi naravni ali naravnim enaki ekstrakti ali arome rastlin, ki so skladni z Direktivo 88/388/EGS, vendar mora prevladovati aroma navedenih začimb.

| (d) | Vsebnost vina ali proizvodov iz grozdja ne sme presegati 50 % končnega proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

Vsebnost vina ali proizvodov iz grozdja ne sme presegati 50 % končnega proizvoda.

45.   Berenburg ali Beerenburg

| (a) | Berenburg ali Beerenburg je žgana pijača:






  (i) | proizvedena z uporabo iz etanola kmetijskega porekla; |
| --- | --- | --- |

(a)

Berenburg ali Beerenburg je žgana pijača:

(i)

proizvedena z uporabo iz etanola kmetijskega porekla;

| (ii) | z maceracijo sadja ali rastlin oziroma njihovih delov; |
| --- | --- |

(ii)

z maceracijo sadja ali rastlin oziroma njihovih delov;

| (iii) | vsebuje poseben aromatiziran destilat encijana (Gentiana lutea L.), brinovih jagod (Juniperus communis L.) in lovorovih listov (Laurus nobilis L.); |
| --- | --- |

(iii)

vsebuje poseben aromatiziran destilat encijana (Gentiana lutea L.), brinovih jagod (Juniperus communis L.) in lovorovih listov (Laurus nobilis L.);

| (iv) | je svetlo do temno rjave barve; |
| --- | --- |

(iv)

je svetlo do temno rjave barve;

| (v) | ki je lahko sladkana z največ 20 grami sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor. |
| --- | --- |

(v)

ki je lahko sladkana z največ 20 grami sladkorja na liter, izraženega kot invertni sladkor.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Berenburg ali Beerenburg je 30 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Berenburg ali Beerenburg je 30 %.

| (c) | Za pripravo pijače Berenburg ali Beerenburg se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo pijače Berenburg ali Beerenburg se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS.

46.   Medeni ali medični nektar

| (a) | Medeni ali medični nektar je žgana pijača, proizvedena z aromatiziranjem mešanice fermentirane medene drozge in medenega destilata ter/ali etanola kmetijskega porekla, ki vsebuje vsaj 30 vol. % fermentirane medene drozge. |
| --- | --- |

(a)

Medeni ali medični nektar je žgana pijača, proizvedena z aromatiziranjem mešanice fermentirane medene drozge in medenega destilata ter/ali etanola kmetijskega porekla, ki vsebuje vsaj 30 vol. % fermentirane medene drozge.

| (b) | Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem ali medičnem nektarju je 22 %. |
| --- | --- |

(b)

Najmanjši volumenski delež alkohola v medenem ali medičnem nektarju je 22 %.

| (c) | Za pripravo nektarja iz medu ali medice se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS pod pogojem, da prevladuje okus po medu. |
| --- | --- |

(c)

Za pripravo nektarja iz medu ali medice se lahko uporabljajo samo naravne aromatične snovi in pripravki, kakor je opredeljeno v členih 1(2)(b)(i) in 1(2)(c) Direktive 88/388/EGS pod pogojem, da prevladuje okus po medu.

| (d) | Medeni ali medični nektar se lahko sladka samo z medom. |
| --- | --- |

(d)

Medeni ali medični nektar se lahko sladka samo z medom.

Druge žgane pijače

| 1. | Rum-Verschnitt proizvajajo v Nemčiji in je pridobljen z mešanjem ruma in alkohola, pri čemer mora vsaj 5 % delež alkohola, ki ga vsebuje končni proizvod, izhajati iz ruma. Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Rum-Verschnitt je 37,5 %. Pri označevanju in predstavitvi proizvoda Rum-Verschnitt mora biti beseda Verschnitt v opisu, predstavitvi in oznaki v črkah iste pisave, velikosti in barve in v isti vrstici kot beseda „Rum“, pri steklenicah pa na sprednji oznaki. Kjer se ta proizvod prodaja zunaj nemškega trga, mora biti njegova alkoholna sestava navedena na oznaki. |
| --- | --- |

1.

Rum-Verschnitt proizvajajo v Nemčiji in je pridobljen z mešanjem ruma in alkohola, pri čemer mora vsaj 5 % delež alkohola, ki ga vsebuje končni proizvod, izhajati iz ruma. Najmanjši volumenski delež alkohola v pijači Rum-Verschnitt je 37,5 %. Pri označevanju in predstavitvi proizvoda Rum-Verschnitt mora biti beseda Verschnitt v opisu, predstavitvi in oznaki v črkah iste pisave, velikosti in barve in v isti vrstici kot beseda „Rum“, pri steklenicah pa na sprednji oznaki. Kjer se ta proizvod prodaja zunaj nemškega trga, mora biti njegova alkoholna sestava navedena na oznaki.

| 2. | Slivovice je proizvedena na Češkem in pridobljena z dodatkom največjega volumenskega deleža 30 % etanola kmetijskega porekla slivovemu destilatu pred končno destilacijo. Ta proizvod se mora opisati kot „žgana pijača“ in lahko uporablja ime slivovice v istem vidnem polju na označbi spredaj. Če se ta češka pijača slivovice trži v Skupnosti, mora biti na označbi navedena njena alkoholna sestava. Ta določba ne vpliva na uporabo imena slivovice za sadna žganja v skladu s kategorijo 9. |
| --- | --- |

2.

Slivovice je proizvedena na Češkem in pridobljena z dodatkom največjega volumenskega deleža 30 % etanola kmetijskega porekla slivovemu destilatu pred končno destilacijo. Ta proizvod se mora opisati kot „žgana pijača“ in lahko uporablja ime slivovice v istem vidnem polju na označbi spredaj. Če se ta češka pijača slivovice trži v Skupnosti, mora biti na označbi navedena njena alkoholna sestava. Ta določba ne vpliva na uporabo imena slivovice za sadna žganja v skladu s kategorijo 9.

---

(1)  UL L 149, 14.6.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Pogodbo o pristopu iz leta 2005.

---

PRILOGA III

GEOGRAFSKE OZNAČBE

| Kategorija proizvoda | Geografska označba | Država porekla (natančno geografsko poreklo je opisano v tehnični dokumentaciji) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Rum |

Kategorija proizvoda

Geografska označba

Država porekla (natančno geografsko poreklo je opisano v tehnični dokumentaciji)

1.

Rum

Rhum de la Martinique

Francija

Rhum de la Guadeloupe

Francija

Rhum de la Réunion

Francija

Rhum de la Guyane

Francija

Rhum de sucrerie de la Baie du Galion

Francija

Rhum des Antilles françaises

Francija

Rhum des départements français d'outre-mer

Francija

Ron de Málaga

Španija

Ron de Granada

Španija

Rum da Madeira

Portugalska

| 2. | Whisky/Whiskey |
| --- | --- |

2.

Scotch Whisky

Združeno kraljestvo (Škotska)

Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/ Irish Whisky
   (1)

Irska

Whisky español

Španija

Whisky breton/Whisky de Bretagne

Francija

Whisky alsacien/Whisky d'Alsace

Francija

| 3. | Žitno žganje |
| --- | --- |

3.

Žitno žganje

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Korn/Kornbrand

Nemčija, Avstrija, Belgija (nemško govoreča skupnost)

Münsterländer Korn/Kornbrand

Nemčija

Sendenhorster Korn/Kornbrand

Nemčija

Bergischer Korn/Kornbrand

Nemčija

Emsländer Korn/Kornbrand

Nemčija

Haselünner Korn/Kornbrand

Nemčija

Hasetaler Korn/Kornbrand

Nemčija

Samanė

Litva

| 4. | Žganje iz vina |
| --- | --- |

4.

Žganje iz vina

Eau-de-vie de Cognac

Francija

Eau-de-vie des Charentes

Francija

Eau-de-vie de Jura

Francija

Cognac

Francija

(Izraz „Cognac“ se lahko dopolni z naslednjimi izrazi:

| — | Fine |
| --- | --- |

—

Fine

Francija

| — | Grande Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Fine Champagne

Francija

| — | Grande Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Champagne

Francija

| — | Petite Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Fine Champagne

Francija

| — | Petite Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Champagne

Francija

| — | Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Fine Champagne

Francija

| — | Borderies |
| --- | --- |

—

Borderies

Francija

| — | Fins Bois |
| --- | --- |

—

Fins Bois

Francija

| — | Bons Bois) |
| --- | --- |

—

Bons Bois)

Francija

Fine Bordeaux

Francija

Fine de Bourgogne

Francija

Armagnac

Francija

Bas-Armagnac

Francija

Haut-Armagnac

Francija

Armagnac-Ténarèze

Francija

Blanche Armagnac

Francija

Eau-de-vie de vin de la Marne

Francija

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

Francija

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Francija

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Francija

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Francija

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Francija

Eau-de-vie de vin de Savoie

Francija

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Francija

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Francija

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Francija

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Francija

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Francija

Aguardente de Vinho Douro

Portugalska

Aguardente de Vinho Ribatejo

Portugalska

Aguardente de Vinho Alentejo

Portugalska

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

Portugalska

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugalska

Aguardente de Vinho Lourinhã

Portugalska

Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakya/Grozdova rakya iz Sungurlara

Bolgarija

Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya/Grozdova rakya iz Slivena)

Bolgarija

Стралджанска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldjanska Muscatova rakya/Muscatova rakya iz Straldije

Bolgarija

Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova rakya/Grozdova rakya iz Pomoria

Bolgarija

Русенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Russenska biserna grozdova rakya/Biserna grozdova rakya iz Rusa

Bolgarija

Бургаска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Bourgaska Muscatova rakya/Muscatova rakya iz Burgasa

Bolgarija

Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudjanska muscatova rakya/muscatova rakya iz Dobrudže

Bolgarija

Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakya/Grozdova rakya iz Suhindola

Bolgarija

Карловска гроздова ракия/Гроздова Ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakya/Grozdova Rakya iz Karlova

Bolgarija

Vinars Târnave

Romunija

Vinars Vaslui

Romunija

Vinars Murfatlar

Romunija

Vinars Vrancea

Romunija

Vinars Segarcea

Romunija

| 5. | Brandy/Weinbrand |
| --- | --- |

5.

Brandy de Jerez

Španija

Brandy del Penedés

Španija

Brandy italiano

Italija

Brandy Αττικής/Brandy iz Atike

Grčija

Brandy Πελοποννήσου/Brandy s Peloponeza

Grčija

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy iz osrednje Grčije

Grčija

Deutscher Weinbrand

Nemčija

Wachauer Weinbrand

Avstrija

Weinbrand Dürnstein

Avstrija

Pfälzer Weinbrand

Nemčija

Karpatské brandy špeciál

Slovaška

Brandy français/Brandy de France

Francija

| 6. | Žganje iz grozdnih tropin |
| --- | --- |

6.

Žganje iz grozdnih tropin

Marc de Champagne/Eau-de-vie de marc de Champagne

Francija

Marc d'Aquitaine/Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

Francija

Marc de Bourgogne/Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Francija

Marc du Centre-Est/Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Francija

Marc de Franche-Comté/Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Francija

Marc du Bugey/Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Francija

Marc de Savoie/Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Francija

Marc des Côteaux de la Loire/Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Francija

Marc des Côtes-du-Rhône/Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Francija

Marc de Provence/Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Francija

Marc du Languedoc/Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Francija

Marc d'Alsace Gewürztraminer

Francija

Marc de Lorraine

Francija

Marc d'Auvergne

Francija

Marc du Jura

Francija

Aguardente Bagaceira Bairrada

Portugalska

Aguardente Bagaceira Alentejo

Portugalska

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

Portugalska

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugalska

Orujo de Galicia

Španija

Grappa

Italija

Grappa di Barolo

Italija

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Italija

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Italija

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Italija

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Italija

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Italija

Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

Italija

Grappa siciliana/Grappa di Sicilia

Italija

Grappa di Marsala

Italija

Τσικουδιά/Tsikoudia

Grčija

Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia s Krete

Grčija

Τσίπουρο/Tsipouro

Grčija

Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro iz Makedonije

Grčija

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro iz Tesalije

Grčija

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro iz Tirnavosa

Grčija

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania

Ciper

Törkölypálinka

Madžarska

| 9. | Žganje iz sadja |
| --- | --- |

9.

Žganje iz sadja

Schwarzwälder Kirschwasser

Nemčija

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Nemčija

Schwarzwälder Williamsbirne

Nemčija

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Nemčija

Fränkisches Zwetschgenwasser

Nemčija

Fränkisches Kirschwasser

Nemčija

Fränkischer Obstler

Nemčija

Mirabelle de Lorraine

Francija

Kirsch d'Alsace

Francija

Quetsch d'Alsace

Francija

Framboise d'Alsace

Francija

Mirabelle d'Alsace

Francija

Kirsch de Fougerolles

Francija

Williams d'Orléans

Francija

Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

Italija

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

Italija

Williams friulano/Williams del Friuli

Italija

Sliwovitz del Veneto

Italija

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Italija

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Italija

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Italija

Williams trentino/Williams del Trentino

Italija

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Italija

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Italija

Medronho do Algarve

Portugalska

Medronho do Buçaco

Portugalska

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Italija

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Italija

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Italija

Aguardente de pêra da Lousã

Portugalska

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Wachauer Marillenbrand

Avstrija

Szatmári Szilvapálinka

Madžarska

Kecskeméti Barackpálinka

Madžarska

Békési Szilvapálinka

Madžarska

Szabolcsi Almapálinka

Madžarska

Gönci Barackpálinka

Madžarska

Pálinka

Madžarska,

Avstrija (za žganja iz marelic, ki se proizvajajo samo v zveznih deželah Spodnja Avstrija, Gradiščanska, Štajerska in Dunaj)

Bošácka slivovica

Slovaška

Brinjevec

Slovenija

Dolenjski sadjevec

Slovenija

Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakya/Slivova rakya iz Trojana

Bolgarija

Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kaysieva rakya/Kaysieva rakya iz Silistra

Bolgarija

Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kaysieva rakya/Kaysieva rakya iz Tervela

Bolgarija

Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakya/Slivova rakya iz Loveča

Bolgarija

Pălincă

Romunija

Ţuică Zetea de Medieşu Aurit

Romunija

Ţuică de Valea Milcovului

Romunija

Ţuică de Buzău

Romunija

Ţuică de Argeş

Romunija

Ţuică de Zalău

Romunija

Ţuică Ardelenească de Bistriţa

Romunija

Horincă de Maramureş

Romunija

Horincă de Cămârzana

Romunija

Horincă de Seini

Romunija

Horincă de Chioar

Romunija

Horincă de Lăpuş

Romunija

Turţ de Oaş

Romunija

Turţ de Maramureş

Romunija

| 10. | Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca |
| --- | --- |

10.

Žganje iz jabolčnika in žganje iz hruškovca

Calvados

Francija

Calvados Pays d'Auge

Francija

Calvados Domfrontais

Francija

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Francija

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Francija

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Francija

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Francija

Eau-de-vie de cidre du Maine

Francija

Aguardiente de sidra de Asturias

Španija

Eau-de-vie de poiré du Maine

Francija

| 15. | Vodka |
| --- | --- |

15.

Vodka

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Švedska

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

Finska

Polska Wódka/Polish Vodka

Poljska

Laugarício vodka

Slovaška

Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka

Litva

Zeliščna vodka iz severnega nižavja Podlasie, aromatizirana z ekstraktom šmarne trave/Wódka ziolowa z Niziny Pólnocnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej

Poljska

Latvijas Dzidrais

Latvija

Rīgas Degvīns

Latvija

Estonian vodka

Estonija

| 17. | Geist |
| --- | --- |

17.

Schwarzwälder Himbeergeist

Nemčija

| 18. | Encijan |
| --- | --- |

18.

Encijan

Bayerischer Gebirgsenzian

Nemčija

Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige

Italija

Genziana trentina/Genziana del Trentino

Italija

| 19. | Žgane pijače z aromo brinja |
| --- | --- |

19.

Žgane pijače z aromo brinja

Genièvre/Jenever/Geneve

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62)), Nemčija (nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in Spodnja Saška)

Genièvre de grains, Graanjenever, Graangenever

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62))

Jonge jenever, jonge genever

Belgija, Nizozemska

Oude jenever, oude genever

Belgija, Nizozemska

Hasseltse jenever/Hasselt

Belgija (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek)

Balegemse jenever

Belgija (Balegem)

O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever

Belgija (Oost-Vlaanderen)

Peket-Pékêt/Peket-Pékêt de Wallonie

Belgija (Région wallonne)

Genièvre Flandres Artois

Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62))

Ostfriesischer Korngenever

Nemčija

Steinhäger

Nemčija

Plymouth Gin

Združeno kraljestvo

Gin de Mahón

Španija

Vilniaus Džinas/Vilnius Gin

Litva

Spišská borovička

Slovaška

Slovenská borovička Juniperus

Slovaška

Slovenská borovička

Slovaška

Inovecká borovička

Slovaška

Liptovská borovička

Slovaška

| 24. | Akvavit/aquavit |
| --- | --- |

24.

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Danska

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

Švedska

| 25. | Žgane pijače z aromo janeža |
| --- | --- |

25.

Žgane pijače z aromo janeža

Anis español

Španija

Anís Paloma Monforte del Cid

Španija

Hierbas de Mallorca

Španija

Hierbas Ibicencas

Španija

Évora anisada

Portugalska

Cazalla

Španija

Chinchón

Španija

Ojén

Španija

Rute

Španija

Janeževec

Slovenija

| 29. | Destiliran Anis |
| --- | --- |

29.

Destiliran Anis

Ouzo/Oύζο

Ciper, Grčija

Ούζο Μυτιλήνης/Ouzo iz Mitilene

Grčija

Ούζο Πλωμαρίου/Ouzo iz Plomarija

Grčija

Ούζο Καλαμάτας/Ouzo iz Kalamate

Grčija

Ούζο Θράκης/Ouzo iz Trakije

Grčija

Ούζο Μακεδονίας/Ouzo iz Makedonije

Grčija

| 30. | Žgane pijače grenkega okusa/bitter |
| --- | --- |

30.

Žgane pijače grenkega okusa/bitter

Demänovka bylinná horká

Slovaška

Rheinberger Kräuter

Nemčija

Trejos devynerios

Litva

Slovenska travarica

Slovenija

| 32. | Liker |
| --- | --- |

32.

Liker

Berliner Kümmel

Nemčija

Hamburger Kümmel

Nemčija

Münchener Kümmel

Nemčija

Chiemseer Klosterlikör

Nemčija

Bayerischer Kräuterlikör

Nemčija

Irish Cream

Irska

Palo de Mallorca

Španija

Ginjinha portuguesa

Portugalska

Licor de Singeverga

Portugalska

Mirto di Sardegna

Italija

Liquore di limone di Sorrento

Italija

Liquore di limone della Costa d'Amalfi

Italija

Genepì del Piemonte

Italija

Genepì della Valle d'Aosta

Italija

Benediktbeurer Klosterlikör

Nemčija

Ettaler Klosterlikör

Nemčija

Ratafia de Champagne

Francija

Ratafia catalana

Španija

Anis português

Portugalska

Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Fruktlikör/

Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur

Finska

Grossglockner Alpenbitter

Avstrija

Mariazeller Magenlikör

Avstrija

Mariazeller Jagasaftl

Avstrija

Puchheimer Bitter

Avstrija

Steinfelder Magenbitter

Avstrija

Wachauer Marillenlikör

Avstrija

Jägertee/Jagertee/Jagatee

Avstrija

Hüttentee

Nemčija

Allažu Kimelis

Latvija

Čepkelių

Litva

Demänovka Bylinný Likér

Slovaška

Polish Cherry

Poljska

Karlovarská Hořká

Češka

Pelinkovec

Slovenija

Blutwurz

Nemčija

Cantueso Alicantino

Španija

Licor café de Galicia

Španija

Licor de hierbas de Galicia

Španija

Génépi des Alpes/Genepì degli Alpi

Francija, Italija

Μαστίχα Χίου/Masticha s Chiosa

Grčija

Κίτρο Νάξου/Kitro z Naxosa

Grčija

Κουμκουάτ Κέρκυρας/Koum Kouat s Krfa

Grčija

Τεντούρα/Tentoura

Grčija

Poncha da Madeira

Portugalska

| 34. | Crème de cassis |
| --- | --- |

34.

Cassis de Bourgogne

Francija

Cassis de Dijon

Francija

Cassis de Saintonge

Francija

Cassis du Dauphiné

Francija

Cassis de Beaufort

Luksemburg

| 40. | Nocino |
| --- | --- |

40.

Nocino di Modena

Italija

Orehovec

Slovenija

Druge žgane pijače

Pommeau de Bretagne

Francija

Pommeau du Maine

Francija

Pommeau de Normandie

Francija

Svensk Punsch/Swedish Punch

Švedska

Pacharán navarro

Španija

Pacharán

Španija

Inländerrum

Avstrija

Bärwurz

Nemčija

Aguardiente de hierbas de Galicia

Španija

Aperitivo Café de Alcoy

Španija

Herbero de la Sierra de Mariola

Španija

Königsberger Bärenfang

Nemčija

Ostpreußischer Bärenfang

Nemčija

Ronmiel

Španija

Ronmiel de Canarias

Španija

Genièvre aux fruits/Vruchtenjenever/ Jenever met vruchten/Fruchtgenever

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62)), Nemčija (nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in Spodnja Saška)

Domači rum

Slovenija

Irish Poteen/Irish Póitín

Irska

Trauktinė

Litva

Trauktinė Palanga

Litva

Trauktinė Dainava

Litva

---

(1)  Geografska označba Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/Irish Whisky zajema whisky/whiskey, proizveden na Irskem in Severnem Irskem.

---