# Europeiska unionens L 332/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 332 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången18 december 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 332

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången18 december 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1490/2007 av den 11 december 2007 om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 954/79 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser (
  1
  ) | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 1491/2007 av den 17 december 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1492/2007 av den 17 december 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 när det gäller tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1493/2007 av den 17 december 2007 om fastställande av formatet på den rapport som producenter, importörer och exportörer av vissa fluorerade växthusgaser ska lämna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 1494/2007 av den 17 december 2007 om fastställande, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006, av utformningen av märkningen och krav på ytterligare märkning när det gäller produkter och utrustning som innehåller vissa fluorerade växthusgaser (
  1
  ) | 25 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (
  1
  ) | 27 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1490/2007 av den 11 december 2007 om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 954/79 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser (
  1
  )

1

1

Kommissionens förordning (EG) nr 1491/2007 av den 17 december 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1492/2007 av den 17 december 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 när det gäller tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1493/2007 av den 17 december 2007 om fastställande av formatet på den rapport som producenter, importörer och exportörer av vissa fluorerade växthusgaser ska lämna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006

7

*

Kommissionens förordning (EG) nr 1494/2007 av den 17 december 2007 om fastställande, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006, av utformningen av märkningen och krav på ytterligare märkning när det gäller produkter och utrustning som innehåller vissa fluorerade växthusgaser (
  1
  )

1

25

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (
  1
  )

1

27

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/839/EG |
| | * | Rådets beslut av den 29 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer | 46 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer | 48 |
| | | 2007/840/EG |
| | * | Rådets beslut av den 29 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar | 66 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar | 68 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/841/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 september 2007 om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget (Ärende COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  [delgivet med nr K(2007) 4274] | 77 |
| | | 2007/842/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 december 2007 om ändring av beslut 2004/4/EG om tillstånd för medlemsstaterna att tillfälligt vidta nödåtgärder för att förhindra spridning av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith från Arabrepubliken Egypten
  [delgivet med nr K(2007) 5898] | 80 |
| | | 2007/843/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om godkännande av kontrollprogram för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 och ändring av beslut 2006/696/EG avseende vissa folkhälsokrav vid import av fjäderfä och kläckägg
  [delgivet med nr K(2007) 6094]

   (
  1
  ) | 81 |
| | | 2007/844/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 december 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland
  [delgivet med nr K(2007) 6702]

   (
  1
  ) | 101 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/839/EG

*

Rådets beslut av den 29 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer

46

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer

48

2007/840/EG

*

Rådets beslut av den 29 november 2007 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar

66

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar

68

Kommissionen

2007/841/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 september 2007 om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget (Ärende COMP/E-2/39.141 – Fiat)
  [delgivet med nr K(2007) 4274]

[delgivet med nr K(2007) 4274]

77

2007/842/EG

*

Kommissionens beslut av den 6 december 2007 om ändring av beslut 2004/4/EG om tillstånd för medlemsstaterna att tillfälligt vidta nödåtgärder för att förhindra spridning av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith från Arabrepubliken Egypten
  [delgivet med nr K(2007) 5898]

Pseudomonas solanacearum

[delgivet med nr K(2007) 5898]

80

2007/843/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 december 2007 om godkännande av kontrollprogram för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 och ändring av beslut 2006/696/EG avseende vissa folkhälsokrav vid import av fjäderfä och kläckägg
  [delgivet med nr K(2007) 6094]

   (
  1
  )

Gallus gallus

[delgivet med nr K(2007) 6094]

1

81

2007/844/EG

*

Kommissionens beslut av den 17 december 2007 om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland
  [delgivet med nr K(2007) 6702]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 6702]

1

101

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott | 103 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets beslut 2007/845/RIF av den 6 december 2007 om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott

103

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (EUT L 15 av den 20.1.2007) | 106 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (EUT L 15 av den 20.1.2007)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1490/2007

av den 11 december 2007

om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 954/79 om medlemsstaternas ratifikation av eller anslutning till Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EEG) nr 954/79 (3) fastställs medlemsstaternas skyldigheter när de ratificerar Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser, eller när de ansluter sig till denna. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EEG) nr 954/79 (3) fastställs medlemsstaternas skyldigheter när de ratificerar Förenta nationernas konvention om en uppförandekod för linjekonferenser, eller när de ansluter sig till denna.

| (2) | Konventionen om en uppförandekod för linjekonferenser utgör en internationell rättslig ram för linjekonferenser, särskilt i form av dess bestämmelser om tillgång till andelar av trader för redare som är etablerade på konventionsparternas territorium och som trafikerar varandras utrikestrader. |
| --- | --- |

(2)

Konventionen om en uppförandekod för linjekonferenser utgör en internationell rättslig ram för linjekonferenser, särskilt i form av dess bestämmelser om tillgång till andelar av trader för redare som är etablerade på konventionsparternas territorium och som trafikerar varandras utrikestrader.

| (3) | Genom rådets förordning (EG) nr 1419/2006 av den 25 september 2006 (4) upphävdes rådets förordning (EEG) nr 4056/86 av den 22 december 1986 om detaljerade regler för tillämpning av artiklarna 85 och 86 i fördraget på sjöfarten (5), som bland annat medförde ett undantag från förbudet i artikel 81.1 i fördraget i fråga om linjekonferenser. |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets förordning (EG) nr 1419/2006 av den 25 september 2006 (4) upphävdes rådets förordning (EEG) nr 4056/86 av den 22 december 1986 om detaljerade regler för tillämpning av artiklarna 85 och 86 i fördraget på sjöfarten (5), som bland annat medförde ett undantag från förbudet i artikel 81.1 i fördraget i fråga om linjekonferenser.

| (4) | Vid slutet av den övergångsperiod som avses i artikel 1 andra stycket i förordning (EG) nr 1419/2006 kommer förbudet i artikel 81.1 i fördraget att gälla för reguljära sjöfartstjänster, och därigenom kommer linjekonferenser inte längre att ha rätt att delta i trader till eller från medlemsstaternas hamnar. |
| --- | --- |

(4)

Vid slutet av den övergångsperiod som avses i artikel 1 andra stycket i förordning (EG) nr 1419/2006 kommer förbudet i artikel 81.1 i fördraget att gälla för reguljära sjöfartstjänster, och därigenom kommer linjekonferenser inte längre att ha rätt att delta i trader till eller från medlemsstaternas hamnar.

| (5) | Medlemsstaterna kommer därför inte att kunna uppfylla sina skyldigheter enligt konventionen om en uppförandekod för linjekonferenser. Medlemsstaterna kommer från och med denna tidpunkt inte längre att kunna ratificera, godta eller ansluta sig till konventionen. Förordning (EEG) nr 954/79 kommer därför inte längre att kunna tillämpas och bör upphävas med verkan från och med slutet av den övergångsperiod som avses i förordning (EG) nr 1419/2006, dvs. den 18 oktober 2008. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna kommer därför inte att kunna uppfylla sina skyldigheter enligt konventionen om en uppförandekod för linjekonferenser. Medlemsstaterna kommer från och med denna tidpunkt inte längre att kunna ratificera, godta eller ansluta sig till konventionen. Förordning (EEG) nr 954/79 kommer därför inte längre att kunna tillämpas och bör upphävas med verkan från och med slutet av den övergångsperiod som avses i förordning (EG) nr 1419/2006, dvs. den 18 oktober 2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 954/79 ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 oktober 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 11 december 2007.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

M. LOBO ANTUNES

Ordförande

---

(1)  EUT C 256, 27.10.2007, s. 62.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 10 juli 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 22 november 2007.

2

(3)  EGT L 121, 17.5.1979, s. 1.

3

(4)  EUT L 269, 28.9.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 378, 31.12.1986, s. 4. Förordningen senast ändrad genom (EG) nr 1/2003 (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

5

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1491/2007

av den 17 december 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 december 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 december 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 168,9 |
| MA | 95,7 |
| TN | 157,6 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | JO | 237,0 |
| MA | 47,6 |
| TR | 95,0 |
| ZZ | 126,5 |
| 0709 90 70 | MA | 58,1 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 90 80 | EG | 359,4 |
| ZZ | 359,4 |
| 0805 10 20 | AR | 19,6 |
| TR | 91,1 |
| ZA | 38,1 |
| ZW | 14,0 |
| ZZ | 40,7 |
| 0805 20 10 | MA | 75,7 |
| ZZ | 75,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 15,2 |
| IL | 66,9 |
| TR | 73,3 |
| ZZ | 51,8 |
| 0805 50 10 | EG | 81,3 |
| IL | 82,7 |
| MA | 119,9 |
| TR | 97,3 |
| ZZ | 95,3 |
| 0808 10 80 | CA | 86,7 |
| CN | 107,4 |
| MK | 32,8 |
| US | 88,4 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | CN | 51,5 |
| US | 122,8 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

168,9

MA

95,7

TN

157,6

TR

100,0

ZZ

130,6

0707 00 05

JO

237,0

MA

47,6

TR

95,0

ZZ

126,5

0709 90 70

MA

58,1

TR

104,7

ZZ

81,4

0709 90 80

EG

359,4

ZZ

359,4

0805 10 20

AR

19,6

TR

91,1

ZA

38,1

ZW

14,0

ZZ

40,7

0805 20 10

MA

75,7

ZZ

75,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

15,2

IL

66,9

TR

73,3

ZZ

51,8

0805 50 10

EG

81,3

IL

82,7

MA

119,9

TR

97,3

ZZ

95,3

0808 10 80

CA

86,7

CN

107,4

MK

32,8

US

88,4

ZZ

78,8

0808 20 50

CN

51,5

US

122,8

ZZ

87,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1492/2007

av den 17 december 2007

om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 när det gäller tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 312/2003 av den 18 februari 2003 om genomförande för gemenskapens del av tullbestämmelserna i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 312/2003 genomförs för gemenskapens del tullbestämmelserna i avtalet om upprättande av en associering mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 312/2003 genomförs för gemenskapens del tullbestämmelserna i avtalet om upprättande av en associering mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan (2).

| (2) | Genom beslut 2005/106/EG (3) godkände rådet ett protokoll till associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Cyperns, Estlands, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Slovakiens, Sloveniens, Tjeckiens och Ungerns anslutning till Europeiska unionen (4) (nedan kallat protokollet). Protokollet innehåller nya tullmedgivanden från gemenskapen, varav några begränsas genom tullkvoter. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2005/106/EG (3) godkände rådet ett protokoll till associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Cyperns, Estlands, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Slovakiens, Sloveniens, Tjeckiens och Ungerns anslutning till Europeiska unionen (4) (nedan kallat protokollet). Protokollet innehåller nya tullmedgivanden från gemenskapen, varav några begränsas genom tullkvoter.

| (3) | De nya tullmedgivandena infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 305/2005 av den 19 oktober 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 vad beträffar tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile. |
| --- | --- |

(3)

De nya tullmedgivandena infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 305/2005 av den 19 oktober 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 vad beträffar tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile.

| (4) | Enligt protokollet bör de nya tullkvoterna, från och med den 1 januari 2005, varje år utökas med fem procent av den ursprungliga kvantiteten. För att öka tydligheten är det nödvändigt att fastställa den totala omfattningen av tillgängliga tullkvoter för 2005 för de produkter som berörs, inbegripet ökningen för det året. |
| --- | --- |

(4)

Enligt protokollet bör de nya tullkvoterna, från och med den 1 januari 2005, varje år utökas med fem procent av den ursprungliga kvantiteten. För att öka tydligheten är det nödvändigt att fastställa den totala omfattningen av tillgängliga tullkvoter för 2005 för de produkter som berörs, inbegripet ökningen för det året.

| (5) | Förordning (EG) nr 312/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 312/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | Eftersom tullkvoterna i denna förordning måste börja gälla från och med den 1 januari 2005, bör denna förordning tillämpas från och med samma datum och träda i kraft omedelbart. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom tullkvoterna i denna förordning måste börja gälla från och med den 1 januari 2005, bör denna förordning tillämpas från och med samma datum och träda i kraft omedelbart.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 312/2003 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 ska följande punkt läggas till som punkt 3:
  ”3.   De årliga tullkvoterna för löpnummer 09.1941 i bilagan ska varje år från och med den 1 januari 2005 utökas med fem procent av den ursprungliga kvantiteten.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 3 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.   De årliga tullkvoterna för löpnummer 09.1941 i bilagan ska varje år från och med den 1 januari 2005 utökas med fem procent av den ursprungliga kvantiteten.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 46, 20.2.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 305/2005 (EUT L 52, 25.2.2005, s. 6).

1

(2)  EGT L 352, 30.12.2002, s. 3.

2

(3)  EUT L 38, 10.2.2005, s. 1.

3

(4)  EUT L 38, 10.2.2005, s. 3.

4

---

BILAGA

I bilagan till förordning (EG) nr 312/2003 ska tabellen ändras på följande sätt:

| 1. | På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1925 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:
  ”581,50 ton (1) |
| --- | --- |

1.

På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1925 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:

”581,50 ton (1)

| 2. | På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1929 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:
  ”42 275 ton (2) |
| --- | --- |

2.

På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1929 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:

”42 275 ton (2)

| 3. | På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1941 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:
  ”1 050 ton (3) |
| --- | --- |

3.

På raden för tullkvoten med löpnummer 09.1941 ska den årliga tullkvoten i den fjärde kolumnen ersättas med följande:

”1 050 ton (3)

---

(1)  Denna årliga tullkvot ska tillämpas från och med den 1 januari 2005. Den ska varje år från och med 2006 utökas med 26,50 ton (fem procent av den ursprungliga kvoten på 530 ton).”

(2)  Denna årliga tullkvot ska tillämpas från och med den 1 januari 2005. Den ska varje år från och med 2006 utökas med 1 925 ton (fem procent av den ursprungliga kvoten på 38 500 ton).”

(3)  Denna årliga tullkvot ska tillämpas från och med den 1 januari 2005. Den ska varje år från och med 2006 utökas med 50 ton (fem procent av den ursprungliga kvoten på 1 000 ton).”

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1493/2007

av den 17 december 2007

om fastställande av formatet på den rapport som producenter, importörer och exportörer av vissa fluorerade växthusgaser ska lämna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 av den 17 maj 2006 om vissa fluorerade växthusgaser (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | De uppgifter som importörer och producenter ska lämna bör innehålla uppskattningar av de mängder fluorerade växthusgaser som förväntas användas i de viktigaste applikationerna, inklusive de mängder som förväntas användas som råmaterial. Detta för att komplettera den information som lämnas till kommissionen och medlemsstaterna i syfte att samla in utsläppsdata för de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

(1)

De uppgifter som importörer och producenter ska lämna bör innehålla uppskattningar av de mängder fluorerade växthusgaser som förväntas användas i de viktigaste applikationerna, inklusive de mängder som förväntas användas som råmaterial. Detta för att komplettera den information som lämnas till kommissionen och medlemsstaterna i syfte att samla in utsläppsdata för de berörda sektorerna.

| (2) | Producenter köper och säljer fluorerade växthusgaser från och till andra producenter i kommersiellt syfte och i dessa fall kan endast den producent som köper ämnen rapportera hur stora mängder som förväntas användas i de viktigaste applikationerna. |
| --- | --- |

(2)

Producenter köper och säljer fluorerade växthusgaser från och till andra producenter i kommersiellt syfte och i dessa fall kan endast den producent som köper ämnen rapportera hur stora mängder som förväntas användas i de viktigaste applikationerna.

| (3) | Berörda parter har rådfrågats om rapporteringsformatet, och deras erfarenheter från rapporteringen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2) har beaktats. |
| --- | --- |

(3)

Berörda parter har rådfrågats om rapporteringsformatet, och deras erfarenheter från rapporteringen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2) har beaktats.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Formatet på den rapport som avses i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 842/2006 ska vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 161, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut 2007/540/EG (EUT L 198, 31.7.2007, s. 35).

2

---

BILAGA

RAPPORTERINGSFORMULÄR FÖR PRODUCENTER, IMPORTÖRER OCH EXPORTÖRER AV FLUORERADE VÄXTHUSGASER

DEL 1

Image

DEL 2

Image

Image

DEL 3

Image

DEL 4

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

DEL 5

Image

Image

DEL 6

Image

Image

Image

DEL 7

Image

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1494/2007

av den 17 december 2007

om fastställande, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006, av utformningen av märkningen och krav på ytterligare märkning när det gäller produkter och utrustning som innehåller vissa fluorerade växthusgaser

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 av den 17 maj 2006 om vissa fluorerade växthusgaser (1), särskilt artikel 7.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 7.3 i förordning (EG) nr 842/2006 har man beaktat önskvärdheten av att i märkningen av de produkter och den utrustning som avses i artikel 7.2 i den förordningen inkludera ytterligare miljöinformation. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 7.3 i förordning (EG) nr 842/2006 har man beaktat önskvärdheten av att i märkningen av de produkter och den utrustning som avses i artikel 7.2 i den förordningen inkludera ytterligare miljöinformation.

| (2) | I märkningskraven beaktas de märkningssystem som för närvarande används i gemenskapen för produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser, även sådana märkningssystem som inrättats genom industristandarder för sådana produkter och sådan utrustning. |
| --- | --- |

(2)

I märkningskraven beaktas de märkningssystem som för närvarande används i gemenskapen för produkter och utrustning som innehåller fluorerade växthusgaser, även sådana märkningssystem som inrättats genom industristandarder för sådana produkter och sådan utrustning.

| (3) | Av tydlighetsskäl är det lämpligt att fastställa den exakta ordalydelsen av den information som ska anges på märkningen. Medlemsstaterna bör själva kunna bestämma om de vill använda det nationella språket på märkningen. |
| --- | --- |

(3)

Av tydlighetsskäl är det lämpligt att fastställa den exakta ordalydelsen av den information som ska anges på märkningen. Medlemsstaterna bör själva kunna bestämma om de vill använda det nationella språket på märkningen.

| (4) | Ytterligare information om huruvida kyl- och luftkonditioneringsprodukter och kyl- och luftkonditioneringsutrustning samt värmepumpar som omfattas av denna förordning har isolerats med hjälp av skum som tillverkats med fluorerade växthusgaser bör anges i märkningen för att främja en eventuell återvinning av sådant skum. |
| --- | --- |

(4)

Ytterligare information om huruvida kyl- och luftkonditioneringsprodukter och kyl- och luftkonditioneringsutrustning samt värmepumpar som omfattas av denna förordning har isolerats med hjälp av skum som tillverkats med fluorerade växthusgaser bör anges i märkningen för att främja en eventuell återvinning av sådant skum.

| (5) | I de fall fluorerade växthusgaser tillförs den berörda produkten eller utrustningen utanför tillverkningsplatsen bör märkningen ange den sammanlagda mängd fluorerade växthusgaser som produkten eller utrustningen innehåller. |
| --- | --- |

(5)

I de fall fluorerade växthusgaser tillförs den berörda produkten eller utrustningen utanför tillverkningsplatsen bör märkningen ange den sammanlagda mängd fluorerade växthusgaser som produkten eller utrustningen innehåller.

| (6) | Märkningen bör utformas så att den är lättläslig och sitter kvar på produkten eller utrustningen under hela den period som produkten eller utrustningen innehåller fluorerade växthusgaser. |
| --- | --- |

(6)

Märkningen bör utformas så att den är lättläslig och sitter kvar på produkten eller utrustningen under hela den period som produkten eller utrustningen innehåller fluorerade växthusgaser.

| (7) | Märkningen bör vara så placerad att den är fullt synlig för installations- och servicetekniker. |
| --- | --- |

(7)

Märkningen bör vara så placerad att den är fullt synlig för installations- och servicetekniker.

| (8) | När det gäller luftkonditioneringsprodukter och -utrustning samt värmepumpar bör märkningen placeras på så sätt att produktens eller utrustningens tekniska profil beaktas. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller luftkonditioneringsprodukter och -utrustning samt värmepumpar bör märkningen placeras på så sätt att produktens eller utrustningens tekniska profil beaktas.

| (9) | Möjligheten att inbegripa ytterligare miljöinformation i märkningen kräver att tillverkarna gör de nödvändiga ändringarna av märkningen, och därför bör en lämplig tidsfrist fastställas innan förordningen börjar gälla. |
| --- | --- |

(9)

Möjligheten att inbegripa ytterligare miljöinformation i märkningen kräver att tillverkarna gör de nödvändiga ändringarna av märkningen, och därför bör en lämplig tidsfrist fastställas innan förordningen börjar gälla.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas enligt artikel 18.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 (2). |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas enligt artikel 18.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs utformningen av den märkning som ska användas och de krav på ytterligare märkning som ska gälla för de typer av produkter och utrustningar som anges i artikel 7.2 i förordning (EG) nr 842/2006.

Artikel 2

Märkningskrav

1.   De produkter och den utrustning som omfattas av denna förordning ska märkas med följande information:

| a) | Texten ”Innehåller sådana fluorerade växthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet”. |
| --- | --- |

a)

Texten ”Innehåller sådana fluorerade växthusgaser som omfattas av Kyotoprotokollet”.

| b) | De förkortade kemiska namnen för de fluorerade växthusgaser som ingår i eller är tänkta att ingå i utrustningen med användning av godkänd branschnomenklatur för utrustningen eller ämnet. |
| --- | --- |

b)

De förkortade kemiska namnen för de fluorerade växthusgaser som ingår i eller är tänkta att ingå i utrustningen med användning av godkänd branschnomenklatur för utrustningen eller ämnet.

| c) | Mängden fluorerade växthusgaser, uttryckt i kilogram. |
| --- | --- |

c)

Mängden fluorerade växthusgaser, uttryckt i kilogram.

| d) | Texten ”hermetiskt sluten” i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

d)

Texten ”hermetiskt sluten” i tillämpliga fall.

2.   Utöver de märkningskrav som anges i punkt 1 ska kyl- och luftkonditioneringsprodukter och -utrustning samt värmepumpar som har isolerats med skum som tillverkats med fluorerade växthusgaser innan de släpps ut på marknaden märkas med följande text: ”Skum som tillverkats med fluorerade växthusgaser”.

3.   Om fluorerade växthusgaser kan tillföras utanför tillverkningsanläggningen och den sammanlagda mängden därför inte bestäms av tillverkaren ska märkningen ange den mängd som tillförts vid tillverkningsanläggningen och ha ett tomt utrymme där den nya mängd som tillförs utanför tillverkningsanläggningen och den sammanlagda mängden av fluorerade drivhusgaser kan anges.

4.   Medlemsstaterna får besluta att produkter och utrustning som omfattas av denna förordning endast får släppas ut på deras territorium om deras officiella språk används när det gäller de märkningskrav som avses i punkterna 1–3.

Artikel 3

Märkningens utformning

1.   Den information som avses i artikel 2 ska anges på en märkning som ska fästas på de produkter och den utrustning som omfattas av denna förordning.

2.   Informationen ska synas tydligt mot märkningens bakgrund och vara lättläslig med tanke på storlek och avstånd.

När den information som krävs enligt denna förordning läggs till en märkning som redan är fäst på den berörda produkten eller utrustningen får teckenstorleken inte vara mindre än den minsta teckensnittsstorleken på övrig information på den märkningen.

3.   Hela märkningen och dess text ska utformas så att den sitter kvar på produkten eller utrustningen och ska vara lättläslig under normala driftsförhållanden under hela den period som produkten eller utrustningen innehåller fluorerade växthusgaser.

Artikel 4

Märkningens placering

1.   Utöver de placeringar som anges i artikel 7.1 i förordning (EG) nr 842/2006 kan märkningen även placeras på eller angränsande till befintlig namnmärkning eller produktuppgiftsmärkning eller i närheten av delar som kan avlägsnas eller öppnas för att göra produkten eller utrustningen tillgänglig för service.

2.   När det gäller luftkonditioneringsprodukter och -utrustning samt värmepumpar med inomhus- och utomhusdelar som är sammankopplade med kylrör ska märkningen placeras på den del av utrustningen som inledningsvis fylls med köldmedium.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 april 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 161, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut 2007/540/EG (EUT L 198, 31.7.2007, s. 35).

2

---

DIREKTIV

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/27

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2007/65/EG

av den 11 december 2007

om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 och artikel 55,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets direktiv 89/552/EEG (4) samordnas vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Ny teknik för överföring av audiovisuella medietjänster påkallar emellertid en anpassning av den rättsliga ramen för att ta hänsyn till att affärsverksamheten påverkas av strukturella förändringar, informations- och kommunikationsteknikens spridning och den tekniska utvecklingen, i synnerhet när det gäller finansieringen av kommersiell sändningsverksamhet, och för att garantera optimala konkurrensvillkor och rättssäkerhet för informationsteknik, mediebransch och medietjänster i Europa, liksom respekt för kulturell och språklig mångfald. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 89/552/EEG (4) samordnas vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Ny teknik för överföring av audiovisuella medietjänster påkallar emellertid en anpassning av den rättsliga ramen för att ta hänsyn till att affärsverksamheten påverkas av strukturella förändringar, informations- och kommunikationsteknikens spridning och den tekniska utvecklingen, i synnerhet när det gäller finansieringen av kommersiell sändningsverksamhet, och för att garantera optimala konkurrensvillkor och rättssäkerhet för informationsteknik, mediebransch och medietjänster i Europa, liksom respekt för kulturell och språklig mångfald.

| (2) | Medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television samordnas redan i dag genom direktiv 89/552/EEG, medan reglerna för annan verksamhet, som audiovisuella medietjänster på begäran, skiljer sig åt och i en del fall kan hindra den fria rörligheten för dessa tjänster inom Europeiska gemenskapen och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television samordnas redan i dag genom direktiv 89/552/EEG, medan reglerna för annan verksamhet, som audiovisuella medietjänster på begäran, skiljer sig åt och i en del fall kan hindra den fria rörligheten för dessa tjänster inom Europeiska gemenskapen och snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

| (3) | De audiovisuella medietjänsterna är i lika hög grad kulturella som ekonomiska tjänster. Deras ökande betydelse för samhälle och demokrati – särskilt som garanter för informationsfrihet, åsiktsmångfald och mediepluralism – utbildning och kultur motiverar särskilda regler för dessa tjänster. |
| --- | --- |

(3)

De audiovisuella medietjänsterna är i lika hög grad kulturella som ekonomiska tjänster. Deras ökande betydelse för samhälle och demokrati – särskilt som garanter för informationsfrihet, åsiktsmångfald och mediepluralism – utbildning och kultur motiverar särskilda regler för dessa tjänster.

| (4) | Enligt artikel 151.4 i fördraget ska gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 151.4 i fördraget ska gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i fördraget, särskilt för att respektera och främja sin kulturella mångfald.

| (5) | I sina resolutioner av den 1 december 2005 (5) och den 4 april 2006 (6) om Doharundan och WTO:s ministerkonferenser kräver Europaparlamentet att de viktigaste offentliga tjänsterna, såsom audiovisuella tjänster, bör undantas från liberaliseringen inom ramen för förhandlingsrundan om Gats. I sin resolution av den 27 april 2006 (7) stödde Europaparlamentet Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, vilken särskilt anger att ”kulturella aktiviteter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde”. Genom rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (8) godkänns Unescokonventionen på gemenskapens vägnar. Konventionen trädde i kraft den 18 mars 2007. Detta direktiv respekterar principerna i den konventionen. |
| --- | --- |

(5)

I sina resolutioner av den 1 december 2005 (5) och den 4 april 2006 (6) om Doharundan och WTO:s ministerkonferenser kräver Europaparlamentet att de viktigaste offentliga tjänsterna, såsom audiovisuella tjänster, bör undantas från liberaliseringen inom ramen för förhandlingsrundan om Gats. I sin resolution av den 27 april 2006 (7) stödde Europaparlamentet Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, vilken särskilt anger att ”kulturella aktiviteter, varor och tjänster är av både ekonomisk och kulturell art eftersom de är bärare av identiteter, värderingar och betydelser och därför inte bör behandlas som om de enbart hade ett handelsvärde”. Genom rådets beslut 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (8) godkänns Unescokonventionen på gemenskapens vägnar. Konventionen trädde i kraft den 18 mars 2007. Detta direktiv respekterar principerna i den konventionen.

| (6) | Traditionella audiovisuella medietjänster – såsom television – och nya audiovisuella medietjänster kan skapa många arbetstillfällen i gemenskapen, särskilt i små och medelstora företag, och främja ekonomisk tillväxt och investeringar. Med tanke på betydelsen av lika konkurrensvillkor och en verklig europeisk marknad för audiovisuella medietjänster bör de grundläggande principerna för den inre marknaden, som fri konkurrens och likabehandling, efterlevas i syfte att säkra öppenhet och förutsebarhet på marknaderna för audiovisuella medietjänster och skapa låga hinder för tillträde. |
| --- | --- |

(6)

Traditionella audiovisuella medietjänster – såsom television – och nya audiovisuella medietjänster kan skapa många arbetstillfällen i gemenskapen, särskilt i små och medelstora företag, och främja ekonomisk tillväxt och investeringar. Med tanke på betydelsen av lika konkurrensvillkor och en verklig europeisk marknad för audiovisuella medietjänster bör de grundläggande principerna för den inre marknaden, som fri konkurrens och likabehandling, efterlevas i syfte att säkra öppenhet och förutsebarhet på marknaderna för audiovisuella medietjänster och skapa låga hinder för tillträde.

| (7) | Det råder rättsosäkerhet liksom olika konkurrensvillkor för europeiska företag som tillhandahåller audiovisuella medietjänster när det gäller de rättsliga bestämmelserna för nya audiovisuella medietjänster på begäran. Det är därför nödvändigt att se till att alla audiovisuella medietjänster, både tv-sändningar (dvs. linjära audiovisuella medietjänster) och audiovisuella medietjänster på begäran (dvs. icke-linjära audiovisuella medietjänster), omfattas av åtminstone en grunduppsättning samordnade regler, för att förhindra snedvridning av konkurrensen, öka rättssäkerheten, bidra till att fullborda den inre marknaden och underlätta framväxten av ett gemensamt informationsområde. De grundläggande principerna i direktiv 89/552/EEG, nämligen ursprungslandsprincipen och gemensamma minimiregler, har fått genomslag och bör därför bibehållas. |
| --- | --- |

(7)

Det råder rättsosäkerhet liksom olika konkurrensvillkor för europeiska företag som tillhandahåller audiovisuella medietjänster när det gäller de rättsliga bestämmelserna för nya audiovisuella medietjänster på begäran. Det är därför nödvändigt att se till att alla audiovisuella medietjänster, både tv-sändningar (dvs. linjära audiovisuella medietjänster) och audiovisuella medietjänster på begäran (dvs. icke-linjära audiovisuella medietjänster), omfattas av åtminstone en grunduppsättning samordnade regler, för att förhindra snedvridning av konkurrensen, öka rättssäkerheten, bidra till att fullborda den inre marknaden och underlätta framväxten av ett gemensamt informationsområde. De grundläggande principerna i direktiv 89/552/EEG, nämligen ursprungslandsprincipen och gemensamma minimiregler, har fått genomslag och bör därför bibehållas.

| (8) | Den 15 december 2003 antog kommissionen ett meddelande om framtiden för den europeiska lagstiftningen på det audiovisuella området, i vilket det betonas att regleringspolitiken inom den sektorn måste värna vissa allmänna intressen, som kulturell mångfald, rätt till information, mediepluralism, skydd av minderåriga och konsumentskydd samt att förstärka allmänhetens medvetenhet och mediekunskap, nu och i framtiden. |
| --- | --- |

(8)

Den 15 december 2003 antog kommissionen ett meddelande om framtiden för den europeiska lagstiftningen på det audiovisuella området, i vilket det betonas att regleringspolitiken inom den sektorn måste värna vissa allmänna intressen, som kulturell mångfald, rätt till information, mediepluralism, skydd av minderåriga och konsumentskydd samt att förstärka allmänhetens medvetenhet och mediekunskap, nu och i framtiden.

| (9) | I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 25 januari 1999 om radio och tv i allmänhetens tjänst (9) bekräftas att de programföretag som verkar i allmänhetens tjänst även fortsättningsvis måste dra nytta av den tekniska utvecklingen för att genomföra sitt uppdrag. Kännetecknande för den europeiska audiovisuella mediemarknaden är att privata och offentliga leverantörer av audiovisuella medietjänster verkar sida vid sida. |
| --- | --- |

(9)

I resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 25 januari 1999 om radio och tv i allmänhetens tjänst (9) bekräftas att de programföretag som verkar i allmänhetens tjänst även fortsättningsvis måste dra nytta av den tekniska utvecklingen för att genomföra sitt uppdrag. Kännetecknande för den europeiska audiovisuella mediemarknaden är att privata och offentliga leverantörer av audiovisuella medietjänster verkar sida vid sida.

| (10) | Kommissionen har antagit initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” som syftar till att främja tillväxt och sysselsättning inom it- och mediebranschen. Detta är en övergripande strategi som ska uppmuntra produktion med europeiskt innehåll, den digitala ekonomins utveckling och användningen av informations- och kommunikationsteknik, mot bakgrund av konvergensen mellan informationssamhällets tjänster och medietjänster, nät och utrustning, genom att modernisera och utnyttja alla verktyg som EU förfogar över: lagstiftning, forskning och partnerskap med branschen. Kommissionen har förbundit sig att skapa en enhetlig ram för den inre marknaden för it-tjänster och medietjänster, genom att modernisera den rättsliga ramen för audiovisuella tjänster; detta arbete inleddes med kommissionens förslag från 2005 om att modernisera direktivet om television utan gränser och omarbeta det till direktivet om audiovisuella medietjänster. Målsättningen med i2010 kommer i princip att uppnås genom att branschen får utvecklas med endast den reglering som är nödvändig, och genom att små, nystartade företag som kommer att skapa välstånd och sysselsättning i framtiden ges möjlighet att utvecklas samt förnya och skapa nya arbetstillfällen på en öppen marknad. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har antagit initiativet ”i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning” som syftar till att främja tillväxt och sysselsättning inom it- och mediebranschen. Detta är en övergripande strategi som ska uppmuntra produktion med europeiskt innehåll, den digitala ekonomins utveckling och användningen av informations- och kommunikationsteknik, mot bakgrund av konvergensen mellan informationssamhällets tjänster och medietjänster, nät och utrustning, genom att modernisera och utnyttja alla verktyg som EU förfogar över: lagstiftning, forskning och partnerskap med branschen. Kommissionen har förbundit sig att skapa en enhetlig ram för den inre marknaden för it-tjänster och medietjänster, genom att modernisera den rättsliga ramen för audiovisuella tjänster; detta arbete inleddes med kommissionens förslag från 2005 om att modernisera direktivet om television utan gränser och omarbeta det till direktivet om audiovisuella medietjänster. Målsättningen med i2010 kommer i princip att uppnås genom att branschen får utvecklas med endast den reglering som är nödvändig, och genom att små, nystartade företag som kommer att skapa välstånd och sysselsättning i framtiden ges möjlighet att utvecklas samt förnya och skapa nya arbetstillfällen på en öppen marknad.

| (11) | Den 4 september 2003 (10), den 22 april 2004 (11) och den 6 september 2005 (12) antog Europaparlamentet resolutioner i vilket det förespråkas att direktiv 89/552/EEG ska spegla de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen, men att de underliggande principerna ska ligga fast eftersom de fortfarande är relevanta. I resolutionen stöds i princip det allmänna tillvägagångssättet med grundläggande regler som omfattar alla audiovisuella medietjänster och kompletterande regler för tv-sändningar. |
| --- | --- |

(11)

Den 4 september 2003 (10), den 22 april 2004 (11) och den 6 september 2005 (12) antog Europaparlamentet resolutioner i vilket det förespråkas att direktiv 89/552/EEG ska spegla de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen, men att de underliggande principerna ska ligga fast eftersom de fortfarande är relevanta. I resolutionen stöds i princip det allmänna tillvägagångssättet med grundläggande regler som omfattar alla audiovisuella medietjänster och kompletterande regler för tv-sändningar.

| (12) | Det här direktivet ökar överensstämmelsen med de grundläggande rättigheterna och är helt i enlighet med de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (13), särskilt artikel 11. I detta hänseende bör direktivet inte på något sätt hindra medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser om pressfrihet och yttrandefrihet i medierna. |
| --- | --- |

(12)

Det här direktivet ökar överensstämmelsen med de grundläggande rättigheterna och är helt i enlighet med de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (13), särskilt artikel 11. I detta hänseende bör direktivet inte på något sätt hindra medlemsstaterna från att tillämpa sina konstitutionella bestämmelser om pressfrihet och yttrandefrihet i medierna.

| (13) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (14) och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Förslag till nationella åtgärder, tillämpliga på beställmedietjänster, av striktare eller mer detaljerad art än de som behövs för att endast införliva det här direktivet bör därför följa de förfaranderegler som fastställs i artikel 8 i direktiv 98/34/EG. |
| --- | --- |

(13)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (14) och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster. Förslag till nationella åtgärder, tillämpliga på beställmedietjänster, av striktare eller mer detaljerad art än de som behövs för att endast införliva det här direktivet bör därför följa de förfaranderegler som fastställs i artikel 8 i direktiv 98/34/EG.

| (14) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (15) påverkar inte, enligt artikel 1.3 i det direktivet, de åtgärder som antagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att arbeta för mål som avser allmänintresset, särskilt när det gäller reglering av innehåll och audiovisuell politik. |
| --- | --- |

(14)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (15) påverkar inte, enligt artikel 1.3 i det direktivet, de åtgärder som antagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att arbeta för mål som avser allmänintresset, särskilt när det gäller reglering av innehåll och audiovisuell politik.

| (15) | Inga bestämmelser i detta direktiv bör ålägga eller uppmuntra medlemsstaterna att införa nya licens- eller tillståndssystem för någon typ av audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

(15)

Inga bestämmelser i detta direktiv bör ålägga eller uppmuntra medlemsstaterna att införa nya licens- eller tillståndssystem för någon typ av audiovisuella medietjänster.

| (16) | I detta direktiv bör definitionen av audiovisuella medietjänster omfatta endast sådana audiovisuella medietjänster – oavsett om det rör sig om tv-sändningar eller beställtjänster – som är massmedier, dvs. som är avsedda att tas emot av och kan tänkas ha en klar påverkan på en betydande andel av allmänheten. Tillämpningsområdet bör begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och bör därför omfatta alla typer av ekonomisk verksamhet, även public service-företagens verksamhet, men bör inte omfatta verksamhet som primärt har icke-ekonomiska syften och som inte konkurrerar med tv-sändningar, såsom privata webbplatser och tjänster som innebär tillhandahållande eller distribution av audiovisuellt innehåll som framställs av privata användare i syfte att delas och utbytas inom intressegrupper. |
| --- | --- |

(16)

I detta direktiv bör definitionen av audiovisuella medietjänster omfatta endast sådana audiovisuella medietjänster – oavsett om det rör sig om tv-sändningar eller beställtjänster – som är massmedier, dvs. som är avsedda att tas emot av och kan tänkas ha en klar påverkan på en betydande andel av allmänheten. Tillämpningsområdet bör begränsas till tjänster enligt definitionen i fördraget och bör därför omfatta alla typer av ekonomisk verksamhet, även public service-företagens verksamhet, men bör inte omfatta verksamhet som primärt har icke-ekonomiska syften och som inte konkurrerar med tv-sändningar, såsom privata webbplatser och tjänster som innebär tillhandahållande eller distribution av audiovisuellt innehåll som framställs av privata användare i syfte att delas och utbytas inom intressegrupper.

| (17) | Audiovisuella medietjänster på begäran kännetecknas av att de är ”televisionsliknande”, dvs. att de konkurrerar om samma publik som tv-sändningar och att utformningen av och sättet att få tillgång till tjänsten får användaren att rimligen förvänta sig lagstadgat skydd enligt detta direktiv. Mot bakgrund av detta och för att förebygga skillnader beträffande fri rörlighet och konkurrens bör begreppet ”program” tolkas på ett dynamiskt sätt så att hänsyn tas till utvecklingen inom tv-sändningsverksamheten. |
| --- | --- |

(17)

Audiovisuella medietjänster på begäran kännetecknas av att de är ”televisionsliknande”, dvs. att de konkurrerar om samma publik som tv-sändningar och att utformningen av och sättet att få tillgång till tjänsten får användaren att rimligen förvänta sig lagstadgat skydd enligt detta direktiv. Mot bakgrund av detta och för att förebygga skillnader beträffande fri rörlighet och konkurrens bör begreppet ”program” tolkas på ett dynamiskt sätt så att hänsyn tas till utvecklingen inom tv-sändningsverksamheten.

| (18) | I detta direktiv bör definitionen av audiovisuella medietjänster omfatta massmedier i deras informativa, underhållande och utbildande funktion för allmänheten, och bör inbegripa audiovisuella kommersiella meddelanden, men bör utesluta alla former av privat korrespondens, som e-postmeddelanden som sänds till ett begränsat antal mottagare. Definitionen bör utesluta alla tjänster vilkas huvudsakliga syfte inte är tillhandahållande av program, dvs. när det audiovisuella innehållet enbart är en sidoeffekt av tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte. Ett exempel är webbplatser som innehåller audiovisuella element som endast är av underordnad betydelse, t.ex. animerade grafiska element, korta reklaminslag eller information om en produkt eller tjänst som inte är av audiovisuell art. Av dessa skäl bör direktivet inte heller vara tillämpligt på hasardspel med en penninginsats, inklusive lotterier och vadslagning och andra former av speltjänster, och inte heller på online-spel och sökmotorer, men däremot på sändningar som handlar om hasardspel eller andra spel. |
| --- | --- |

(18)

I detta direktiv bör definitionen av audiovisuella medietjänster omfatta massmedier i deras informativa, underhållande och utbildande funktion för allmänheten, och bör inbegripa audiovisuella kommersiella meddelanden, men bör utesluta alla former av privat korrespondens, som e-postmeddelanden som sänds till ett begränsat antal mottagare. Definitionen bör utesluta alla tjänster vilkas huvudsakliga syfte inte är tillhandahållande av program, dvs. när det audiovisuella innehållet enbart är en sidoeffekt av tjänsten och inte dess huvudsakliga syfte. Ett exempel är webbplatser som innehåller audiovisuella element som endast är av underordnad betydelse, t.ex. animerade grafiska element, korta reklaminslag eller information om en produkt eller tjänst som inte är av audiovisuell art. Av dessa skäl bör direktivet inte heller vara tillämpligt på hasardspel med en penninginsats, inklusive lotterier och vadslagning och andra former av speltjänster, och inte heller på online-spel och sökmotorer, men däremot på sändningar som handlar om hasardspel eller andra spel.

| (19) | I detta direktiv bör definitionen av ”leverantör av medietjänst” inte omfatta fysiska eller juridiska personer som endast överför program för vilka tredje man har det redaktionella ansvaret. |
| --- | --- |

(19)

I detta direktiv bör definitionen av ”leverantör av medietjänst” inte omfatta fysiska eller juridiska personer som endast överför program för vilka tredje man har det redaktionella ansvaret.

| (20) | Som tv-sändningar betraktas för närvarande i synnerhet analoga och digitala tv-sändningar, direktsändningar via Internet, webbutsändning och schemalagd beställvideo, medan exempelvis beställvideo är en audiovisuell medietjänst på begäran. För tv-sändningar eller tv-program som också tillhandahålls som audiovisuella medietjänster på begäran av samma leverantör av medietjänster bör kraven enligt detta direktiv anses uppfyllda genom uppfyllandet av kraven avseende tv-sändning, dvs. linjär sändning. Om olika tjänster erbjuds parallellt, men är klart separerade tjänster, bör detta direktiv emellertid vara tillämpligt på var och en av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

(20)

Som tv-sändningar betraktas för närvarande i synnerhet analoga och digitala tv-sändningar, direktsändningar via Internet, webbutsändning och schemalagd beställvideo, medan exempelvis beställvideo är en audiovisuell medietjänst på begäran. För tv-sändningar eller tv-program som också tillhandahålls som audiovisuella medietjänster på begäran av samma leverantör av medietjänster bör kraven enligt detta direktiv anses uppfyllda genom uppfyllandet av kraven avseende tv-sändning, dvs. linjär sändning. Om olika tjänster erbjuds parallellt, men är klart separerade tjänster, bör detta direktiv emellertid vara tillämpligt på var och en av de berörda tjänsterna.

| (21) | Direktivet bör inte omfatta nätupplagor av tidningar och tidskrifter. |
| --- | --- |

(21)

Direktivet bör inte omfatta nätupplagor av tidningar och tidskrifter.

| (22) | I detta direktiv bör begreppet ”audiovisuell” avse rörliga bilder med eller utan ljud, vilket således innefattar filmer utan ljud men inte ljudöverföring eller radiotjänster. Även om det viktigaste syftet med en audiovisuell medietjänst är att tillhandahålla program, bör definitionen av en sådan tjänst även omfatta textbaserat innehåll som åtföljer programmen, såsom undertextningstjänster och elektroniska programguider. Separata textbaserade tjänster bör inte omfattas av detta direktiv, som inte bör påverka medlemsstaternas rätt att reglera sådana tjänster på nationell nivå i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

(22)

I detta direktiv bör begreppet ”audiovisuell” avse rörliga bilder med eller utan ljud, vilket således innefattar filmer utan ljud men inte ljudöverföring eller radiotjänster. Även om det viktigaste syftet med en audiovisuell medietjänst är att tillhandahålla program, bör definitionen av en sådan tjänst även omfatta textbaserat innehåll som åtföljer programmen, såsom undertextningstjänster och elektroniska programguider. Separata textbaserade tjänster bör inte omfattas av detta direktiv, som inte bör påverka medlemsstaternas rätt att reglera sådana tjänster på nationell nivå i enlighet med fördraget.

| (23) | Begreppet redaktionellt ansvar är grundläggande för fastställandet av vilken funktion leverantören av medietjänster har och därmed för definitionen av audiovisuella medietjänster. Medlemsstaterna får dessutom fastställa aspekter av denna definition av redaktionellt ansvar, bl.a. begreppet ”faktisk kontroll”, när de antar bestämmelser för att genomföra detta direktiv. Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av de undantag från ansvar som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (Direktiv om elektronisk handel) (16). |
| --- | --- |

(23)

Begreppet redaktionellt ansvar är grundläggande för fastställandet av vilken funktion leverantören av medietjänster har och därmed för definitionen av audiovisuella medietjänster. Medlemsstaterna får dessutom fastställa aspekter av denna definition av redaktionellt ansvar, bl.a. begreppet ”faktisk kontroll”, när de antar bestämmelser för att genomföra detta direktiv. Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av de undantag från ansvar som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (Direktiv om elektronisk handel) (16).

| (24) | I samband med tv-sändningar bör begreppet samtidigt tittande även innefatta nästan samtidigt tittande på grund av de variationer i den korta tidsförskjutningen mellan sändning och mottagande av sändningen som uppstår av tekniska orsaker i samband med sändningsprocessen. |
| --- | --- |

(24)

I samband med tv-sändningar bör begreppet samtidigt tittande även innefatta nästan samtidigt tittande på grund av de variationer i den korta tidsförskjutningen mellan sändning och mottagande av sändningen som uppstår av tekniska orsaker i samband med sändningsprocessen.

| (25) | Alla kännetecken för audiovisuella medietjänster enligt definitionen i direktivet och såsom förklaras i skälen 16–23, bör föreligga samtidigt. |
| --- | --- |

(25)

Alla kännetecken för audiovisuella medietjänster enligt definitionen i direktivet och såsom förklaras i skälen 16–23, bör föreligga samtidigt.

| (26) | Utöver tv-reklam och teleshopping (även kallat tv-köp) bör en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation införas i detta direktiv, vilken emellertid inte bör omfatta samhällsinformation och välgörenhetsinslag som sänds utan avgift. |
| --- | --- |

(26)

Utöver tv-reklam och teleshopping (även kallat tv-köp) bör en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation införas i detta direktiv, vilken emellertid inte bör omfatta samhällsinformation och välgörenhetsinslag som sänds utan avgift.

| (27) | Ursprungslandsprincipen bör fortfarande vara central för detta direktiv, eftersom den är grundläggande för skapandet av en inre marknad. Denna princip bör därför tillämpas på alla audiovisuella medietjänster för att ge leverantörerna av medietjänster den rättssäkerhet som är en förutsättning för nya affärsmodeller och utbyggnaden av sådana tjänster. Den är också nödvändig för att garantera den fria rörligheten för information och audiovisuella program på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(27)

Ursprungslandsprincipen bör fortfarande vara central för detta direktiv, eftersom den är grundläggande för skapandet av en inre marknad. Denna princip bör därför tillämpas på alla audiovisuella medietjänster för att ge leverantörerna av medietjänster den rättssäkerhet som är en förutsättning för nya affärsmodeller och utbyggnaden av sådana tjänster. Den är också nödvändig för att garantera den fria rörligheten för information och audiovisuella program på den inre marknaden.

| (28) | För att främja en stark, konkurrenskraftig och integrerad europeisk audiovisuell industri och en ökad mediepluralism i hela Europeiska unionen bör en leverantör av audiovisuella medietjänster omfattas av en enda medlemsstats jurisdiktion och informationspluralism bör vara en grundläggande princip i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(28)

För att främja en stark, konkurrenskraftig och integrerad europeisk audiovisuell industri och en ökad mediepluralism i hela Europeiska unionen bör en leverantör av audiovisuella medietjänster omfattas av en enda medlemsstats jurisdiktion och informationspluralism bör vara en grundläggande princip i Europeiska unionen.

| (29) | Den tekniska utvecklingen, särskilt i fråga om digitala satellitprogram, medför att de kompletterande kriterierna bör ändras för att garantera en ändamålsenlig reglering och ett effektivt genomförande av denna i syfte att ge aktörerna verklig makt över innehållet i audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

(29)

Den tekniska utvecklingen, särskilt i fråga om digitala satellitprogram, medför att de kompletterande kriterierna bör ändras för att garantera en ändamålsenlig reglering och ett effektivt genomförande av denna i syfte att ge aktörerna verklig makt över innehållet i audiovisuella medietjänster.

| (30) | Eftersom detta direktiv rör tjänster som tillhandahålls allmänheten i Europeiska unionen, bör det endast vara tillämpligt på audiovisuella medietjänster som direkt eller indirekt kan tas emot av allmänheten i en eller fler medlemsstater med hjälp av vanlig konsumentutrustning. Det bör överlåtas åt de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att fastställa hur ”vanlig konsumentutrustning” ska definieras. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom detta direktiv rör tjänster som tillhandahålls allmänheten i Europeiska unionen, bör det endast vara tillämpligt på audiovisuella medietjänster som direkt eller indirekt kan tas emot av allmänheten i en eller fler medlemsstater med hjälp av vanlig konsumentutrustning. Det bör överlåtas åt de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att fastställa hur ”vanlig konsumentutrustning” ska definieras.

| (31) | I artiklarna 43–48 i fördraget fastställs att etableringsfriheten är en grundläggande rättighet. Detta innebär att leverantörer av medietjänster i allmänhet bör vara fria att välja den medlemsstat där de etablerar sig. EG-domstolen har också understrukit följande: ”Enligt fördraget är det inte förbjudet för ett företag att utöva friheten att tillhandahålla tjänster på grund av att det inte tillhandahåller några tjänster i den medlemsstat där det är etablerat” (17). |
| --- | --- |

(31)

I artiklarna 43–48 i fördraget fastställs att etableringsfriheten är en grundläggande rättighet. Detta innebär att leverantörer av medietjänster i allmänhet bör vara fria att välja den medlemsstat där de etablerar sig. EG-domstolen har också understrukit följande: ”Enligt fördraget är det inte förbjudet för ett företag att utöva friheten att tillhandahålla tjänster på grund av att det inte tillhandahåller några tjänster i den medlemsstat där det är etablerat” (17).

| (32) | Medlemsstaterna bör inom de områden som samordnas genom detta direktiv kunna tillämpa mer detaljerade eller strängare regler på de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion och därvid se till att dessa regler överensstämmer med de allmänna principerna i gemenskapsrätten. Om ett programföretag under en medlemsstats jurisdiktion tillhandahåller en tv-sändning som helt eller huvudsakligen är riktad mot en annan medlemsstats territorium, är det lämpligt att hantera detta genom ett krav på samarbete mellan medlemsstaterna och, vid kringgående av sådana regler, kodifiering av EG-domstolens rättspraxis (18) i kombination med ett effektivare förfarande; på så sätt tar man hänsyn till medlemsstaternas intressen utan att ifrågasätta den korrekta tillämpningen av ursprungslandsprincipen. Begreppet ”bestämmelser i allmänhetens intresse” har utvecklats i EG-domstolens rättspraxis rörande artiklarna 43 och 49 i fördraget och inbegriper bl.a. bestämmelser om konsumentskydd, skydd av minderåriga och kulturpolitik. Den medlemsstat som begär samarbete bör säkerställa att de mer specifika nationella bestämmelserna i fråga objektivt sett är nödvändiga, tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och är proportionerliga. |
| --- | --- |

(32)

Medlemsstaterna bör inom de områden som samordnas genom detta direktiv kunna tillämpa mer detaljerade eller strängare regler på de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion och därvid se till att dessa regler överensstämmer med de allmänna principerna i gemenskapsrätten. Om ett programföretag under en medlemsstats jurisdiktion tillhandahåller en tv-sändning som helt eller huvudsakligen är riktad mot en annan medlemsstats territorium, är det lämpligt att hantera detta genom ett krav på samarbete mellan medlemsstaterna och, vid kringgående av sådana regler, kodifiering av EG-domstolens rättspraxis (18) i kombination med ett effektivare förfarande; på så sätt tar man hänsyn till medlemsstaternas intressen utan att ifrågasätta den korrekta tillämpningen av ursprungslandsprincipen. Begreppet ”bestämmelser i allmänhetens intresse” har utvecklats i EG-domstolens rättspraxis rörande artiklarna 43 och 49 i fördraget och inbegriper bl.a. bestämmelser om konsumentskydd, skydd av minderåriga och kulturpolitik. Den medlemsstat som begär samarbete bör säkerställa att de mer specifika nationella bestämmelserna i fråga objektivt sett är nödvändiga, tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och är proportionerliga.

| (33) | När en medlemsstat i ett enskilt fall ska bedöma huruvida en sändning från en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat helt eller huvudsakligen är riktat mot sitt territorium, får den hänvisa till indikatorer, såsom tv-reklam- och/eller abonnemangsintäkternas ursprung, tjänstens huvudsakliga språk eller förekomsten av program eller kommersiella meddelanden som särskilt riktar sig till allmänheten i den medlemsstat där de mottas. |
| --- | --- |

(33)

När en medlemsstat i ett enskilt fall ska bedöma huruvida en sändning från en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat helt eller huvudsakligen är riktat mot sitt territorium, får den hänvisa till indikatorer, såsom tv-reklam- och/eller abonnemangsintäkternas ursprung, tjänstens huvudsakliga språk eller förekomsten av program eller kommersiella meddelanden som särskilt riktar sig till allmänheten i den medlemsstat där de mottas.

| (34) | Utan hinder av tillämpningen av ursprungslandsprincipen får medlemsstaterna enligt detta direktiv fortfarande vidta åtgärder som begränsar friheten att tillhandahålla tv-sändningar, men endast enligt de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i direktivet. EG-domstolen har dock konsekvent intagit ståndpunkten att varje begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster, såsom alla avvikelser från en grundläggande princip i fördraget, ska tolkas restriktivt (19). |
| --- | --- |

(34)

Utan hinder av tillämpningen av ursprungslandsprincipen får medlemsstaterna enligt detta direktiv fortfarande vidta åtgärder som begränsar friheten att tillhandahålla tv-sändningar, men endast enligt de villkor och i enlighet med det förfarande som fastställs i direktivet. EG-domstolen har dock konsekvent intagit ståndpunkten att varje begränsning av friheten att tillhandahålla tjänster, såsom alla avvikelser från en grundläggande princip i fördraget, ska tolkas restriktivt (19).

| (35) | Det fria tillhandahållandet av audiovisuella beställmedietjänster bör endast kunna begränsas i överensstämmelse med villkor och förfaranden som motsvarar dem som redan gäller enligt artikel 3.4, 3.5 och 3.6 direktiv 2000/31/EG. |
| --- | --- |

(35)

Det fria tillhandahållandet av audiovisuella beställmedietjänster bör endast kunna begränsas i överensstämmelse med villkor och förfaranden som motsvarar dem som redan gäller enligt artikel 3.4, 3.5 och 3.6 direktiv 2000/31/EG.

| (36) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet, ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen”, betonades att det är nödvändigt med en noggrann analys av vilken lagstiftningsmetod som är lämplig, särskilt för att fastställa huruvida konventionell lagstiftning är att föredra för den aktuella sektorn och det aktuella problemet, eller huruvida alternativ som samreglering eller självreglering bör övervägas. Erfarenheten har dessutom visat att både samreglering och självreglering som genomförs i enlighet med medlemsstaternas olika rättsliga traditioner i hög grad kan bidra till en god nivå på konsumentskyddet. Åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn är mer effektiva om de vidtas med aktivt stöd av tjänsteleverantörerna själva.
  Självreglering är således ett slags frivilligt initiativ som ger ekonomiska aktörer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer eller föreningar möjlighet att själva och för eget vidkommande anta gemensamma riktlinjer. Medlemsstaterna bör i enlighet med sina olika rättsliga traditioner erkänna den roll som effektiv självreglering kan ha för att komplettera befintliga mekanismer inom lagstiftning, domstolsväsende och/eller administration samt dess viktiga bidrag till uppnåendet av målen i detta direktiv. Även om självreglering skulle kunna vara en kompletterande metod för att genomföra vissa av bestämmelserna i detta direktiv, bör den inte ersätta den nationella lagstiftarens skyldigheter.
  Samreglering utgör, i sin minimala form, en ”rättslig länk” mellan självreglering och den nationella lagstiftaren, i enlighet med medlemsstaternas rättsliga traditioner. Samregleringen bör ge fortsatt möjlighet för staten att ingripa om samregleringsmålen inte uppfylls. Även om direktivet inte påverkar medlemsstaternas formella skyldighet när det gäller införlivande, uppmuntras användning av samreglering och självreglering. Detta bör varken innebära att medlemsstaterna åläggs att upprätta system för sam- och/eller självreglering eller att nuvarande sam- eller självregleringsinitiativ som redan finns i medlemsstaterna och som fungerar effektivt avbryts eller äventyras. |
| --- | --- |

(36)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet, ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen”, betonades att det är nödvändigt med en noggrann analys av vilken lagstiftningsmetod som är lämplig, särskilt för att fastställa huruvida konventionell lagstiftning är att föredra för den aktuella sektorn och det aktuella problemet, eller huruvida alternativ som samreglering eller självreglering bör övervägas. Erfarenheten har dessutom visat att både samreglering och självreglering som genomförs i enlighet med medlemsstaternas olika rättsliga traditioner i hög grad kan bidra till en god nivå på konsumentskyddet. Åtgärder som syftar till att uppnå mål i allmänhetens intresse inom den framväxande audiovisuella medietjänstsektorn är mer effektiva om de vidtas med aktivt stöd av tjänsteleverantörerna själva.

Självreglering är således ett slags frivilligt initiativ som ger ekonomiska aktörer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer eller föreningar möjlighet att själva och för eget vidkommande anta gemensamma riktlinjer. Medlemsstaterna bör i enlighet med sina olika rättsliga traditioner erkänna den roll som effektiv självreglering kan ha för att komplettera befintliga mekanismer inom lagstiftning, domstolsväsende och/eller administration samt dess viktiga bidrag till uppnåendet av målen i detta direktiv. Även om självreglering skulle kunna vara en kompletterande metod för att genomföra vissa av bestämmelserna i detta direktiv, bör den inte ersätta den nationella lagstiftarens skyldigheter.

Samreglering utgör, i sin minimala form, en ”rättslig länk” mellan självreglering och den nationella lagstiftaren, i enlighet med medlemsstaternas rättsliga traditioner. Samregleringen bör ge fortsatt möjlighet för staten att ingripa om samregleringsmålen inte uppfylls. Även om direktivet inte påverkar medlemsstaternas formella skyldighet när det gäller införlivande, uppmuntras användning av samreglering och självreglering. Detta bör varken innebära att medlemsstaterna åläggs att upprätta system för sam- och/eller självreglering eller att nuvarande sam- eller självregleringsinitiativ som redan finns i medlemsstaterna och som fungerar effektivt avbryts eller äventyras.

| (37) | ”Mediekunskap” handlar om de kunskaper, de färdigheter och den förståelse som konsumenten behöver för att kunna använda medier på ett effektivt och säkert sätt. Mediekompetenta människor kan göra väl underbyggda val, förstå vad slags innehåll och tjänster det handlar om och dra nytta av alla de möjligheter som den nya kommunikationstekniken erbjuder. De kommer att bättre kunna skydda sig och sina familjer mot skadligt eller anstötligt material. Därför bör ökad mediekunskap främjas överallt i samhället och dess utveckling följas noga.
  Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (20) innehåller redan en rad möjliga åtgärder för att främja mediekunskap, till exempel fortbildning för lärare och utbildare, särskild undervisning om Internet för barn från mycket tidig ålder, inklusive lektioner där föräldrar får närvara, eller nationella kampanjer riktade till medborgarna, via alla kommunikationsmedier, för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

(37)

”Mediekunskap” handlar om de kunskaper, de färdigheter och den förståelse som konsumenten behöver för att kunna använda medier på ett effektivt och säkert sätt. Mediekompetenta människor kan göra väl underbyggda val, förstå vad slags innehåll och tjänster det handlar om och dra nytta av alla de möjligheter som den nya kommunikationstekniken erbjuder. De kommer att bättre kunna skydda sig och sina familjer mot skadligt eller anstötligt material. Därför bör ökad mediekunskap främjas överallt i samhället och dess utveckling följas noga.

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (20) innehåller redan en rad möjliga åtgärder för att främja mediekunskap, till exempel fortbildning för lärare och utbildare, särskild undervisning om Internet för barn från mycket tidig ålder, inklusive lektioner där föräldrar får närvara, eller nationella kampanjer riktade till medborgarna, via alla kommunikationsmedier, för att ge information om hur man använder Internet på ett ansvarsfullt sätt.

| (38) | Tv-sändningsrättigheter avseende evenemang av stort allmänintresse kan förvärvas av programföretag med ensamrätt. Det är dock viktigt att främja mångfald genom en diversifierad nyhetsproduktion och ett diversifierat programutbud i Europeiska unionen och följa de principer som erkänns i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(38)

Tv-sändningsrättigheter avseende evenemang av stort allmänintresse kan förvärvas av programföretag med ensamrätt. Det är dock viktigt att främja mångfald genom en diversifierad nyhetsproduktion och ett diversifierat programutbud i Europeiska unionen och följa de principer som erkänns i artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (39) | För att skydda den grundläggande friheten att ta emot information och se till att tittarnas intressen i Europeiska unionen skyddas helt och fullt, bör de aktörer som har ensamrätt till tv-sändning av ett evenemang av stort allmänintresse ge andra programföretag rätt att använda korta utdrag i allmänna nyhetsprogram på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, med vederbörlig hänsyn till ensamrätter. Dessa villkor bör meddelas i så god tid före ett evenemang av stort allmänintresse att övriga aktörer får den tid de behöver för att utöva sin rätt. Ett programföretag bör kunna utöva denna rätt genom en mellanhand som uttryckligen agerar på programföretagets vägnar från fall till fall. Alla kanaler, däribland kanaler med uteslutande inriktning på sport, får använda sådana korta utdrag för sändningar inom hela EU. Utdragen bör inte vara längre än 90 sekunder.
  Rätten till tillgång till korta utdrag bör gälla i gränsöverskridande fall endast när det är nödvändigt. Därför bör ett programföretag först ansöka om tillgång från ett programföretag som är etablerat i samma medlemsstat som har ensamrätt till evenemanget av stort allmänintresse.
  Begreppet allmänna nyhetsprogram bör inte omfatta en sammansättning av korta utdrag till ett underhållningsprogram.
  Ursprungslandsprincipen bör gälla både för tillgången till och för sändningen av de korta utdragen. I gränsöverskridande fall betyder det att respektive lagstiftning bör tillämpas i tur och ordning: För det första, när det gäller tillgång till korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som levererar den ursprungliga signalen (dvs. ger tillgång) är etablerat, som bör tillämpas. Det är normalt den medlemsstat där det ifrågavarande evenemanget äger rum. Om en medlemsstat har inrättat ett likvärdigt system för tillgången till det ifrågavarande evenemanget, bör den medlemsstatens lagstiftning alltid gälla. För det andra, när det gäller sändning av korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som sänder korta utdrag är etablerat som bör tillämpas. |
| --- | --- |

(39)

För att skydda den grundläggande friheten att ta emot information och se till att tittarnas intressen i Europeiska unionen skyddas helt och fullt, bör de aktörer som har ensamrätt till tv-sändning av ett evenemang av stort allmänintresse ge andra programföretag rätt att använda korta utdrag i allmänna nyhetsprogram på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, med vederbörlig hänsyn till ensamrätter. Dessa villkor bör meddelas i så god tid före ett evenemang av stort allmänintresse att övriga aktörer får den tid de behöver för att utöva sin rätt. Ett programföretag bör kunna utöva denna rätt genom en mellanhand som uttryckligen agerar på programföretagets vägnar från fall till fall. Alla kanaler, däribland kanaler med uteslutande inriktning på sport, får använda sådana korta utdrag för sändningar inom hela EU. Utdragen bör inte vara längre än 90 sekunder.

Rätten till tillgång till korta utdrag bör gälla i gränsöverskridande fall endast när det är nödvändigt. Därför bör ett programföretag först ansöka om tillgång från ett programföretag som är etablerat i samma medlemsstat som har ensamrätt till evenemanget av stort allmänintresse.

Begreppet allmänna nyhetsprogram bör inte omfatta en sammansättning av korta utdrag till ett underhållningsprogram.

Ursprungslandsprincipen bör gälla både för tillgången till och för sändningen av de korta utdragen. I gränsöverskridande fall betyder det att respektive lagstiftning bör tillämpas i tur och ordning: För det första, när det gäller tillgång till korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som levererar den ursprungliga signalen (dvs. ger tillgång) är etablerat, som bör tillämpas. Det är normalt den medlemsstat där det ifrågavarande evenemanget äger rum. Om en medlemsstat har inrättat ett likvärdigt system för tillgången till det ifrågavarande evenemanget, bör den medlemsstatens lagstiftning alltid gälla. För det andra, när det gäller sändning av korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som sänder korta utdrag är etablerat som bör tillämpas.

| (40) | Kraven i detta direktiv angående tillgång till evenemang av stort allmänintresse för korta nyhetsinslag bör inte påverka Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (21) och de tillämpliga internationella konventionerna på området för upphovsrätt och närstående rättigheter. Medlemsstaterna bör underlätta tillgång till evenemang av stort allmänintresse genom att bevilja tillgång till programföretagets signal i den mening som avses i direktivet. De får dock välja andra liknande sätt i den mening som avses i detta direktiv. Sådana sätt inbegriper bl.a. att bevilja tillgång till platsen för dessa evenemang innan de beviljar tillgång till signalen. Programföretag ska inte vara förhindrade att ingå mer detaljerade avtal. |
| --- | --- |

(40)

Kraven i detta direktiv angående tillgång till evenemang av stort allmänintresse för korta nyhetsinslag bör inte påverka Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (21) och de tillämpliga internationella konventionerna på området för upphovsrätt och närstående rättigheter. Medlemsstaterna bör underlätta tillgång till evenemang av stort allmänintresse genom att bevilja tillgång till programföretagets signal i den mening som avses i direktivet. De får dock välja andra liknande sätt i den mening som avses i detta direktiv. Sådana sätt inbegriper bl.a. att bevilja tillgång till platsen för dessa evenemang innan de beviljar tillgång till signalen. Programföretag ska inte vara förhindrade att ingå mer detaljerade avtal.

| (41) | Det bör säkerställas att medietjänstleverantörerna kan fortsätta med sin praxis att i efterhand tillhandahålla sina direktsända nyhetsprogram i tv som beställ-tv efter direktsändning utan krav på att skräddarsy det enskilda programmet genom att de korta utdragen utelämnas. Denna möjlighet bör endast föreligga när exakt samma tv-program tillhandahålls på beställning av samma medietjänstleverantör och kan därför inte användas för att skapa nya affärsmodeller för beställtjänster grundade på korta utdrag. |
| --- | --- |

(41)

Det bör säkerställas att medietjänstleverantörerna kan fortsätta med sin praxis att i efterhand tillhandahålla sina direktsända nyhetsprogram i tv som beställ-tv efter direktsändning utan krav på att skräddarsy det enskilda programmet genom att de korta utdragen utelämnas. Denna möjlighet bör endast föreligga när exakt samma tv-program tillhandahålls på beställning av samma medietjänstleverantör och kan därför inte användas för att skapa nya affärsmodeller för beställtjänster grundade på korta utdrag.

| (42) | Audiovisuella medietjänster på begäran skiljer sig från tv-sändning när det gäller användarens valfrihet och kontrollmöjligheter samt när det gäller tjänsternas samhällseffekter (22). Detta gör det motiverat med en mindre omfattande reglering av audiovisuella medietjänster på begäran, som endast behöver följa de grundläggande regler som avses i detta direktiv. |
| --- | --- |

(42)

Audiovisuella medietjänster på begäran skiljer sig från tv-sändning när det gäller användarens valfrihet och kontrollmöjligheter samt när det gäller tjänsternas samhällseffekter (22). Detta gör det motiverat med en mindre omfattande reglering av audiovisuella medietjänster på begäran, som endast behöver följa de grundläggande regler som avses i detta direktiv.

| (43) | Med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella natur – särskilt deras påverkan på människors åsiktsbildning – är det viktigt att användarna får veta exakt vem som har ansvaret för tjänsternas innehåll. Därför bör medlemsstaterna säkerställa att användarna hela tiden har smidig och direkt tillgång till information om medietjänstleverantören. Det är de enskilda medlemsstaterna som fastställer de praktiska detaljerna för hur detta mål kan uppnås utan att det påverkar tillämpningen av andra relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(43)

Med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella natur – särskilt deras påverkan på människors åsiktsbildning – är det viktigt att användarna får veta exakt vem som har ansvaret för tjänsternas innehåll. Därför bör medlemsstaterna säkerställa att användarna hela tiden har smidig och direkt tillgång till information om medietjänstleverantören. Det är de enskilda medlemsstaterna som fastställer de praktiska detaljerna för hur detta mål kan uppnås utan att det påverkar tillämpningen av andra relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen.

| (44) | Tillgången till skadligt innehåll i audiovisuella medietjänster fortsätter att vara en viktig fråga för lagstiftare, medier och föräldrar. Nya utmaningar kommer också att uppkomma, särskilt i samband med nya plattformar och nya produkter. Därför är det nödvändigt att införa regler som skyddar den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga samt den mänskliga värdigheten i alla audiovisuella medietjänster, inbegripet audiovisuell marknadskommunikation. |
| --- | --- |

(44)

Tillgången till skadligt innehåll i audiovisuella medietjänster fortsätter att vara en viktig fråga för lagstiftare, medier och föräldrar. Nya utmaningar kommer också att uppkomma, särskilt i samband med nya plattformar och nya produkter. Därför är det nödvändigt att införa regler som skyddar den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga samt den mänskliga värdigheten i alla audiovisuella medietjänster, inbegripet audiovisuell marknadskommunikation.

| (45) | De åtgärder som vidtas för att skydda den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och den mänskliga värdigheten bör noga vägas mot den grundläggande yttrandefriheten, såsom den slås fast i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet med dessa åtgärder, såsom användning av personliga identifieringsnummer (PIN-koder), filtersystem eller märkning, bör därmed vara att garantera en tillfredsställande nivå på skyddet för den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdighet, särskilt när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran.
  Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle erkänner redan betydelsen av filtersystem och märkning och ger ett antal exempel på möjliga åtgärder som kan vidtas till förmån för minderåriga, till exempel att systematiskt ge användarna tillgång till ett effektivt filtersystem som kan uppdateras och är lätt att använda när de tecknar abonnemang hos en Internetleverantör, eller utrusta tillgången till tjänster som särskilt är avsedda för barn med automatiska filtersystem. |
| --- | --- |

(45)

De åtgärder som vidtas för att skydda den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och den mänskliga värdigheten bör noga vägas mot den grundläggande yttrandefriheten, såsom den slås fast i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet med dessa åtgärder, såsom användning av personliga identifieringsnummer (PIN-koder), filtersystem eller märkning, bör därmed vara att garantera en tillfredsställande nivå på skyddet för den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdighet, särskilt när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran.

Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle erkänner redan betydelsen av filtersystem och märkning och ger ett antal exempel på möjliga åtgärder som kan vidtas till förmån för minderåriga, till exempel att systematiskt ge användarna tillgång till ett effektivt filtersystem som kan uppdateras och är lätt att använda när de tecknar abonnemang hos en Internetleverantör, eller utrusta tillgången till tjänster som särskilt är avsedda för barn med automatiska filtersystem.

| (46) | Leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör en medlemsstats jurisdiktion bör under alla förhållanden omfattas av förbudet mot spridning av barnpornografi enligt bestämmelserna i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (23). |
| --- | --- |

(46)

Leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör en medlemsstats jurisdiktion bör under alla förhållanden omfattas av förbudet mot spridning av barnpornografi enligt bestämmelserna i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (23).

| (47) | Inga av de bestämmelser som införs genom det här direktivet och som rör skyddet av den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdighet innefattar nödvändigtvis krav på att de åtgärder som vidtas för att skydda dessa intressen bör genomföras genom offentliga organs förhandskontroll av audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

(47)

Inga av de bestämmelser som införs genom det här direktivet och som rör skyddet av den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdighet innefattar nödvändigtvis krav på att de åtgärder som vidtas för att skydda dessa intressen bör genomföras genom offentliga organs förhandskontroll av audiovisuella medietjänster.

| (48) | Audiovisuella medietjänster på begäran kan delvis komma att ersätta tv-sändningar. Därför bör de, när det är praktiskt möjligt, främja produktion och distribution av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till att främja den kulturella mångfalden. Sådant stöd till europeiska produktioner skulle till exempel kunna ges i form av ekonomiska bidrag från sådana tjänster till produktion och förvärv av rättigheterna till europeiska produktioner, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv presentation av europeiska produktioner i elektroniska programguider. Det är viktigt att tillämpningen av de bestämmelser som rör främjandet av europeisk produktion genom audiovisuella medietjänster kontinuerligt följs upp. I de rapporter som avses i detta direktiv, bör medlemsstaterna också beakta det finansiella bidraget från dessa tjänster till europeiska produktioner och förvärv av sändningsrätter till sådana; de bör också beakta andelen europeiska produktioner i de audiovisuella medietjänsternas utbud samt den faktiska konsumtion som utgörs av de europeiska produktionerna i tjänstens utbud. |
| --- | --- |

(48)

Audiovisuella medietjänster på begäran kan delvis komma att ersätta tv-sändningar. Därför bör de, när det är praktiskt möjligt, främja produktion och distribution av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till att främja den kulturella mångfalden. Sådant stöd till europeiska produktioner skulle till exempel kunna ges i form av ekonomiska bidrag från sådana tjänster till produktion och förvärv av rättigheterna till europeiska produktioner, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv presentation av europeiska produktioner i elektroniska programguider. Det är viktigt att tillämpningen av de bestämmelser som rör främjandet av europeisk produktion genom audiovisuella medietjänster kontinuerligt följs upp. I de rapporter som avses i detta direktiv, bör medlemsstaterna också beakta det finansiella bidraget från dessa tjänster till europeiska produktioner och förvärv av sändningsrätter till sådana; de bör också beakta andelen europeiska produktioner i de audiovisuella medietjänsternas utbud samt den faktiska konsumtion som utgörs av de europeiska produktionerna i tjänstens utbud.

| (49) | När medlemsstaterna definierar begreppet ”producent som är oberoende av programföretag” enligt artikel 5 i direktiv 89/552/EEG bör de ta lämplig hänsyn till sådana kriterier som produktionsföretagets ägande, antalet program levererade till samma programföretag och äganderätten till andrahandsrättigheterna. |
| --- | --- |

(49)

När medlemsstaterna definierar begreppet ”producent som är oberoende av programföretag” enligt artikel 5 i direktiv 89/552/EEG bör de ta lämplig hänsyn till sådana kriterier som produktionsföretagets ägande, antalet program levererade till samma programföretag och äganderätten till andrahandsrättigheterna.

| (50) | När bestämmelserna i artikel 4 i direktiv 89/552/EEG, i dess ändrade lydelse, genomförs, bör medlemsstaterna uppmuntra programföretagen att i sina programutbud ha en lämplig andel europeiska samproduktioner eller produktioner från andra europeiska länder. |
| --- | --- |

(50)

När bestämmelserna i artikel 4 i direktiv 89/552/EEG, i dess ändrade lydelse, genomförs, bör medlemsstaterna uppmuntra programföretagen att i sina programutbud ha en lämplig andel europeiska samproduktioner eller produktioner från andra europeiska länder.

| (51) | Det bör säkerställas att biograffilmer sänds inom den tidsperiod som överenskommits mellan rättighetshavarna och medietjänstleverantörerna. |
| --- | --- |

(51)

Det bör säkerställas att biograffilmer sänds inom den tidsperiod som överenskommits mellan rättighetshavarna och medietjänstleverantörerna.

| (52) | Tillgången till audiovisuella medietjänster på begäran ökar konsumenternas valfrihet. Därmed förefaller det varken motiverat eller logiskt ur tekniskt perspektiv att införa detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation för audiovisuella medietjänster på begäran. All audiovisuell marknadskommunikation bör dock inte endast utformas på så sätt att den inte bara följer reglerna om identifiering utan också ett antal grundläggande kvalitativa regler i syfte att uppnå tydliga mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(52)

Tillgången till audiovisuella medietjänster på begäran ökar konsumenternas valfrihet. Därmed förefaller det varken motiverat eller logiskt ur tekniskt perspektiv att införa detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisuell marknadskommunikation för audiovisuella medietjänster på begäran. All audiovisuell marknadskommunikation bör dock inte endast utformas på så sätt att den inte bara följer reglerna om identifiering utan också ett antal grundläggande kvalitativa regler i syfte att uppnå tydliga mål av allmänt intresse.

| (53) | Rätten till genmäle är ett lämpligt rättsmedel för tv-sändningar och kan även tillämpas på nätverksbaserade tjänster. Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle innehåller redan lämpliga riktlinjer för genomförandet av bestämmelser i nationell lagstiftning eller praxis för att i tillräcklig utsträckning säkerställa rätten till genmäle eller motsvarande medel i fråga om nätverksbaserade medietjänster. |
| --- | --- |

(53)

Rätten till genmäle är ett lämpligt rättsmedel för tv-sändningar och kan även tillämpas på nätverksbaserade tjänster. Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle innehåller redan lämpliga riktlinjer för genomförandet av bestämmelser i nationell lagstiftning eller praxis för att i tillräcklig utsträckning säkerställa rätten till genmäle eller motsvarande medel i fråga om nätverksbaserade medietjänster.

| (54) | Såsom erkändes i kommissionens tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om reklam i direktivet om television utan gränser (24), har utvecklingen av ny teknik för reklam och marknadsföringsinnovationerna skapat nya effektiva möjligheter för audiovisuell marknadskommunikation i traditionella sändningstjänster, vilket kan göra det möjligt för dem att konkurrera på lika villkor med innovativa beställtjänster. |
| --- | --- |

(54)

Såsom erkändes i kommissionens tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om reklam i direktivet om television utan gränser (24), har utvecklingen av ny teknik för reklam och marknadsföringsinnovationerna skapat nya effektiva möjligheter för audiovisuell marknadskommunikation i traditionella sändningstjänster, vilket kan göra det möjligt för dem att konkurrera på lika villkor med innovativa beställtjänster.

| (55) | Affärsmässig och teknisk utveckling ger användarna större valfrihet och ett ökat ansvar i användningen av audiovisuella medietjänster. För att regleringen även fortsättningsvis ska stå i proportion till målen av allmänintresse bör den ge utrymme för en viss flexibilitet när det gäller tv-sändningar. Principen om åtskillnad bör begränsas till tv-reklam och teleshopping, men produktplacering bör tillåtas under vissa omständigheter, såvida inte en medlemsstat beslutar något annat, och vissa kvantitativa restriktioner bör avskaffas. Produktplacering som har formen av smygreklam bör dock förbjudas. Principen om åtskillnad bör inte förhindra användningen av ny reklamteknik. |
| --- | --- |

(55)

Affärsmässig och teknisk utveckling ger användarna större valfrihet och ett ökat ansvar i användningen av audiovisuella medietjänster. För att regleringen även fortsättningsvis ska stå i proportion till målen av allmänintresse bör den ge utrymme för en viss flexibilitet när det gäller tv-sändningar. Principen om åtskillnad bör begränsas till tv-reklam och teleshopping, men produktplacering bör tillåtas under vissa omständigheter, såvida inte en medlemsstat beslutar något annat, och vissa kvantitativa restriktioner bör avskaffas. Produktplacering som har formen av smygreklam bör dock förbjudas. Principen om åtskillnad bör inte förhindra användningen av ny reklamteknik.

| (56) | Utöver de metoder som omfattas av det här direktivet, är Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (25) tillämpligt på illojala affärsmetoder, såsom vilseledande och aggressiva metoder i samband med audiovisuella medietjänster. Eftersom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/33/EG av den 26 maj 2003 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror (26), som förbjuder reklam och sponsring för cigaretter och andra tobaksvaror i tryckta medier, informationssamhällets tjänster och radiosändningar, inte påverkar tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, och med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella karaktär, bör förhållandet mellan direktiv 2003/33/EG och direktiv 89/552/EEG inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Artikel 88.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (27), som förbjuder reklam riktad till allmänheten för vissa läkemedel, är tillämplig i enlighet med artikel 88.5 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i direktiv 89/552/EEG. Förhållandet mellan direktiv 2001/83/EG och direktiv 89/552/EEG bör inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Detta direktiv bör heller inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (28). |
| --- | --- |

(56)

Utöver de metoder som omfattas av det här direktivet, är Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (25) tillämpligt på illojala affärsmetoder, såsom vilseledande och aggressiva metoder i samband med audiovisuella medietjänster. Eftersom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/33/EG av den 26 maj 2003 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror (26), som förbjuder reklam och sponsring för cigaretter och andra tobaksvaror i tryckta medier, informationssamhällets tjänster och radiosändningar, inte påverkar tillämpningen av direktiv 89/552/EEG, och med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella karaktär, bör förhållandet mellan direktiv 2003/33/EG och direktiv 89/552/EEG inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Artikel 88.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (27), som förbjuder reklam riktad till allmänheten för vissa läkemedel, är tillämplig i enlighet med artikel 88.5 och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 i direktiv 89/552/EEG. Förhållandet mellan direktiv 2001/83/EG och direktiv 89/552/EEG bör inte påverkas av det här direktivets ikraftträdande. Detta direktiv bör heller inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av den 20 december 2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (28).

| (57) | Eftersom tittarna nu med hjälp av ny teknik, som personliga digitala videoinspelare och ett utökat kanalutbud har större möjlighet att undvika reklam, är det inte längre motiverat med en detaljerad reglering av hur reklaminslagen ska placeras för att skydda tittarna. Detta direktiv bör visserligen inte öka den tillåtna mängden reklam per timme, men bör ge programföretagen flexibilitet i fråga om placering av reklaminslag, när detta inte på ett oskäligt sätt skadar programmens integritet. |
| --- | --- |

(57)

Eftersom tittarna nu med hjälp av ny teknik, som personliga digitala videoinspelare och ett utökat kanalutbud har större möjlighet att undvika reklam, är det inte längre motiverat med en detaljerad reglering av hur reklaminslagen ska placeras för att skydda tittarna. Detta direktiv bör visserligen inte öka den tillåtna mängden reklam per timme, men bör ge programföretagen flexibilitet i fråga om placering av reklaminslag, när detta inte på ett oskäligt sätt skadar programmens integritet.

| (58) | Detta direktiv syftar till att värna den europeiska televisionens speciella karaktär, där reklam företrädesvis infogas mellan programmen, och begränsar därför de avbrott som får göras i biograffilmer och tv-filmer samt avbrott i vissa kategorier av program som fortfarande behöver ett särskilt skydd. |
| --- | --- |

(58)

Detta direktiv syftar till att värna den europeiska televisionens speciella karaktär, där reklam företrädesvis infogas mellan programmen, och begränsar därför de avbrott som får göras i biograffilmer och tv-filmer samt avbrott i vissa kategorier av program som fortfarande behöver ett särskilt skydd.

| (59) | Den tidigare begränsningen av mängden tv-reklam per dygn var i stor utsträckning rent teoretisk. Begränsningen per timme har större betydelse eftersom den också omfattar ”bästa sändningstid”. Därför bör maximigränsen per dygn avskaffas, medan maximigränsen per timme bör bibehållas för tv-reklaminslag och teleshoppinginslag. Kvantitativa begränsningar av den tid som avsätts för teleshopping- och reklamkanaler förefaller inte längre vara motiverade med tanke på konsumenternas ökade valfrihet. Gränsen på 20 % tv-reklaminslag och teleshoppinginslag per timme mellan hela klockslag fortsätter dock att gälla. Begreppet tv-reklaminslag bör avse tv-reklam enligt artikel 1 i i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, som varar högst tolv minuter. |
| --- | --- |

(59)

Den tidigare begränsningen av mängden tv-reklam per dygn var i stor utsträckning rent teoretisk. Begränsningen per timme har större betydelse eftersom den också omfattar ”bästa sändningstid”. Därför bör maximigränsen per dygn avskaffas, medan maximigränsen per timme bör bibehållas för tv-reklaminslag och teleshoppinginslag. Kvantitativa begränsningar av den tid som avsätts för teleshopping- och reklamkanaler förefaller inte längre vara motiverade med tanke på konsumenternas ökade valfrihet. Gränsen på 20 % tv-reklaminslag och teleshoppinginslag per timme mellan hela klockslag fortsätter dock att gälla. Begreppet tv-reklaminslag bör avse tv-reklam enligt artikel 1 i i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, som varar högst tolv minuter.

| (60) | Direktivet förbjuder dolda audiovisuella kommersiella meddelanden på grund av deras negativa inverkan på konsumenterna. Förbudet mot dold audiovisuell marknadskommunikation bör inte omfatta tillåten produktplacering inom ramen för detta direktiv, om tittaren på ett godtagbart sätt informeras om produktplaceringen Detta kan ske genom att man, till exempel med hjälp av en neutral logotyp, påpekar att produktplacering förekommer i ett visst program. |
| --- | --- |

(60)

Direktivet förbjuder dolda audiovisuella kommersiella meddelanden på grund av deras negativa inverkan på konsumenterna. Förbudet mot dold audiovisuell marknadskommunikation bör inte omfatta tillåten produktplacering inom ramen för detta direktiv, om tittaren på ett godtagbart sätt informeras om produktplaceringen Detta kan ske genom att man, till exempel med hjälp av en neutral logotyp, påpekar att produktplacering förekommer i ett visst program.

| (61) | Produktplacering förekommer i biograffilmer och audiovisuella produktioner som görs för TV, men medlemsstaterna reglerar detta fenomen på olika sätt. För att säkerställa lika konkurrensvillkor, och därmed förbättra den europeiska mediebranschens konkurrenskraft, är det nödvändigt att anta regler för produktplacering. Den definition av produktplacering som införs genom detta direktiv bör omfatta varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i ett program, mot betalning eller liknande ersättning. Gratis tillhandahållande av varor eller tjänster, t.ex. rekvisita och priser, bör betraktas som produktplacering endast om dessa varor eller tjänster är av betydande värde. Produktplacering bör omfattas av samma kvalitativa regler och restriktioner som gäller för audiovisuella kommersiella meddelanden. Det avgörande kriteriet för att skilja mellan sponsring och produktplacering är att vid produktplacering är hänvisningen till produkten infogad i programhandlingen, vilket är anledningen till att definitionen i artikel 1 m i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, innehåller ordet ”i”. Hänvisningar till sponsring får däremot visas under ett program, men de ingår inte i handlingen. |
| --- | --- |

(61)

Produktplacering förekommer i biograffilmer och audiovisuella produktioner som görs för TV, men medlemsstaterna reglerar detta fenomen på olika sätt. För att säkerställa lika konkurrensvillkor, och därmed förbättra den europeiska mediebranschens konkurrenskraft, är det nödvändigt att anta regler för produktplacering. Den definition av produktplacering som införs genom detta direktiv bör omfatta varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i ett program, mot betalning eller liknande ersättning. Gratis tillhandahållande av varor eller tjänster, t.ex. rekvisita och priser, bör betraktas som produktplacering endast om dessa varor eller tjänster är av betydande värde. Produktplacering bör omfattas av samma kvalitativa regler och restriktioner som gäller för audiovisuella kommersiella meddelanden. Det avgörande kriteriet för att skilja mellan sponsring och produktplacering är att vid produktplacering är hänvisningen till produkten infogad i programhandlingen, vilket är anledningen till att definitionen i artikel 1 m i direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, innehåller ordet ”i”. Hänvisningar till sponsring får däremot visas under ett program, men de ingår inte i handlingen.

| (62) | Produktplacering bör i princip vara förbjuden. Det är dock lämpligt att undanta vissa program med utgångspunkt i en positivlista. En medlemsstat bör ha möjlighet att helt eller delvis avstå från att tillämpa dessa undantag, till exempel genom att endast tillåta produktplacering i program som inte helt och hållet producerats inom den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(62)

Produktplacering bör i princip vara förbjuden. Det är dock lämpligt att undanta vissa program med utgångspunkt i en positivlista. En medlemsstat bör ha möjlighet att helt eller delvis avstå från att tillämpa dessa undantag, till exempel genom att endast tillåta produktplacering i program som inte helt och hållet producerats inom den medlemsstaten.

| (63) | Dessutom bör sponsring och produktplacering som påverkar programinnehållet på ett sådant sätt att medietjänstleverantörens ansvar och redaktionella oberoende påverkas förbjudas. Detta är fallet vid tematisk placering. |
| --- | --- |

(63)

Dessutom bör sponsring och produktplacering som påverkar programinnehållet på ett sådant sätt att medietjänstleverantörens ansvar och redaktionella oberoende påverkas förbjudas. Detta är fallet vid tematisk placering.

| (64) | Rätten för funktionshindrade och äldre att delta i det sociala och kulturella livet i gemenskapen är oskiljbart förknippad med att audiovisuella medietjänster görs tillgängliga. Tillgänglighet bör uppnås exempelvis genom teckenspråk, programtextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer. |
| --- | --- |

(64)

Rätten för funktionshindrade och äldre att delta i det sociala och kulturella livet i gemenskapen är oskiljbart förknippad med att audiovisuella medietjänster görs tillgängliga. Tillgänglighet bör uppnås exempelvis genom teckenspråk, programtextning, ljudbeskrivning och lättbegripliga skärmmenyer.

| (65) | Medlemsstaterna är enligt sina skyldigheter i fördraget ansvariga för genomförandet och ett effektivt införlivande av detta direktiv. De får fritt välja lämpliga instrument enligt sina rättsliga traditioner och etablerade strukturer – och framför allt formen för deras oberoende nationella kontrollorgan – så att de kan utföra sitt arbete med att genomföra detta direktiv opartiskt och på ett öppet sätt. Närmare bestämt bör de instrument som medlemsstaterna väljer bidra till att främja mediepluralism. |
| --- | --- |

(65)

Medlemsstaterna är enligt sina skyldigheter i fördraget ansvariga för genomförandet och ett effektivt införlivande av detta direktiv. De får fritt välja lämpliga instrument enligt sina rättsliga traditioner och etablerade strukturer – och framför allt formen för deras oberoende nationella kontrollorgan – så att de kan utföra sitt arbete med att genomföra detta direktiv opartiskt och på ett öppet sätt. Närmare bestämt bör de instrument som medlemsstaterna väljer bidra till att främja mediepluralism.

| (66) | Ett nära samarbete mellan behöriga kontrollorgan i medlemsstaterna och kommissionen krävs för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta direktiv. Likaså är ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas regleringsorgan särskilt betydelsefullt med tanke på den inverkan programföretag som är etablerade i en medlemsstat kan ha på en annan medlemsstat. När det i nationell lagstiftning finns bestämmelser om tillståndsförfaranden och om mer än en medlemsstat berörs, är det önskvärt att kontakter äger rum mellan respektive organ innan sådana licenser beviljas. Samarbetet bör omfatta samtliga områden som samordnas genom direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, och särskilt artiklarna 2, 2a och 3 i direktivet. |
| --- | --- |

(66)

Ett nära samarbete mellan behöriga kontrollorgan i medlemsstaterna och kommissionen krävs för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta direktiv. Likaså är ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaternas regleringsorgan särskilt betydelsefullt med tanke på den inverkan programföretag som är etablerade i en medlemsstat kan ha på en annan medlemsstat. När det i nationell lagstiftning finns bestämmelser om tillståndsförfaranden och om mer än en medlemsstat berörs, är det önskvärt att kontakter äger rum mellan respektive organ innan sådana licenser beviljas. Samarbetet bör omfatta samtliga områden som samordnas genom direktiv 89/552/EEG, ändrat genom detta direktiv, och särskilt artiklarna 2, 2a och 3 i direktivet.

| (67) | Eftersom målen för detta direktiv, nämligen upprättandet av ett område utan inre gränser för audiovisuella medietjänster samtidigt som ett starkt skydd av allmänintresset, särskilt skyddet för minderåriga och mänsklig värdighet samt främjande av funktionshindrades rättigheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom målen för detta direktiv, nämligen upprättandet av ett område utan inre gränser för audiovisuella medietjänster samtidigt som ett starkt skydd av allmänintresset, särskilt skyddet för minderåriga och mänsklig värdighet samt främjande av funktionshindrades rättigheter, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (68) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (29) uppmanas medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som, så långt det är möjligt, visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (29) uppmanas medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som, så långt det är möjligt, visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 89/552/EEG ändras enligt följande:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

| 2. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv gäller följande definitioner:






  a) | audiovisuell medietjänst:






  — | en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget som faller under det redaktionella ansvaret hos en leverantör av medietjänster och vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla program i syfte att informera, underhålla eller utbilda, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i direktiv 2002/21/EG. Sådana audiovisuella medietjänster utgörs av antingen tv-sändningar enligt definitionen i led e i denna artikel eller audiovisuella medietjänster på begäran enligt definitionen i led g i denna artikel,
  och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)

audiovisuell medietjänst:

—

en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget som faller under det redaktionella ansvaret hos en leverantör av medietjänster och vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla program i syfte att informera, underhålla eller utbilda, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i direktiv 2002/21/EG. Sådana audiovisuella medietjänster utgörs av antingen tv-sändningar enligt definitionen i led e i denna artikel eller audiovisuella medietjänster på begäran enligt definitionen i led g i denna artikel,

och/eller

| — | ett audiovisuellt kommersiellt meddelande. |
| --- | --- |

—

ett audiovisuellt kommersiellt meddelande.

| b) | program: en uppsättning rörliga bilder med eller utan ljud som utgör ett enskilt inslag i en programtablå eller en katalog som har sammanställts av en leverantör av medietjänster och vars form och innehåll är jämförbara med formen och innehållet för tv-sändningar. Exempel på sådana program är långfilmer, sportevenemang, komediserier, dokumentärer, barnprogram och dramaproduktioner. |
| --- | --- |

b)

program: en uppsättning rörliga bilder med eller utan ljud som utgör ett enskilt inslag i en programtablå eller en katalog som har sammanställts av en leverantör av medietjänster och vars form och innehåll är jämförbara med formen och innehållet för tv-sändningar. Exempel på sådana program är långfilmer, sportevenemang, komediserier, dokumentärer, barnprogram och dramaproduktioner.

| c) | redaktionellt ansvar: faktisk kontroll av såväl valet av program som hur de ska struktureras, antingen i en kronologisk programtablå, när det gäller tv-sändningar, eller i en katalog, när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran. Det redaktionella ansvaret medför inte nödvändigtvis något rättsligt ansvar enligt nationell lagstiftning för innehållet eller tillhandahållna tjänster. |
| --- | --- |

c)

redaktionellt ansvar: faktisk kontroll av såväl valet av program som hur de ska struktureras, antingen i en kronologisk programtablå, när det gäller tv-sändningar, eller i en katalog, när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran. Det redaktionella ansvaret medför inte nödvändigtvis något rättsligt ansvar enligt nationell lagstiftning för innehållet eller tillhandahållna tjänster.

| d) | leverantör av medietjänster: den fysiska eller juridiska person som har det redaktionella ansvaret för valet av audiovisuellt innehåll för den audiovisuella medietjänsten och som avgör hur det ska struktureras. |
| --- | --- |

d)

leverantör av medietjänster: den fysiska eller juridiska person som har det redaktionella ansvaret för valet av audiovisuellt innehåll för den audiovisuella medietjänsten och som avgör hur det ska struktureras.

| e) | tv-sändning (dvs. en linjär audiovisuell medietjänst): en audiovisuell medietjänst som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster för samtidigt tv-tittande enligt en programtablå. |
| --- | --- |

e)

tv-sändning (dvs. en linjär audiovisuell medietjänst): en audiovisuell medietjänst som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster för samtidigt tv-tittande enligt en programtablå.

| f) | programföretag: en leverantör av medietjänster som tillhandahåller tv-sändningar. |
| --- | --- |

f)

programföretag: en leverantör av medietjänster som tillhandahåller tv-sändningar.

| g) | beställtjänst (dvs. en icke-linjär audiovisuell medietjänst): en audiovisuell medietjänst som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster för att ge möjlighet att se program vid en tidpunkt som användaren väljer och på dennes egen begäran utifrån en katalog med program som valts ut av leverantören av medietjänster. |
| --- | --- |

g)

beställtjänst (dvs. en icke-linjär audiovisuell medietjänst): en audiovisuell medietjänst som tillhandahålls av en leverantör av medietjänster för att ge möjlighet att se program vid en tidpunkt som användaren väljer och på dennes egen begäran utifrån en katalog med program som valts ut av leverantören av medietjänster.

| h) | audiovisuellt kommersiellt meddelande: bilder med eller utan ljud som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor eller tjänster tillhandahållna av en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet eller främja dennes anseende; sådana bilder åtföljer eller ingår i ett program mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam. Till de olika formerna av audiovisuella kommersiella meddelanden hör bl.a. tv-reklam, sponsring, teleshopping och produktplacering. |
| --- | --- |

h)

audiovisuellt kommersiellt meddelande: bilder med eller utan ljud som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor eller tjänster tillhandahållna av en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet eller främja dennes anseende; sådana bilder åtföljer eller ingår i ett program mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam. Till de olika formerna av audiovisuella kommersiella meddelanden hör bl.a. tv-reklam, sponsring, teleshopping och produktplacering.

| i) | tv-reklam: varje form av sänt meddelande antingen mot betalning eller mot liknande ersättning eller sändning för egenreklam, som utförs av ett offentligt eller privat företag eller en fysisk person i samband med handel, affärsverksamhet, hantverk eller yrke i avsikt att främja tillhandahållande mot betalning av varor eller tjänster, inklusive fast egendom, rättigheter och förpliktelser. |
| --- | --- |

i)

tv-reklam: varje form av sänt meddelande antingen mot betalning eller mot liknande ersättning eller sändning för egenreklam, som utförs av ett offentligt eller privat företag eller en fysisk person i samband med handel, affärsverksamhet, hantverk eller yrke i avsikt att främja tillhandahållande mot betalning av varor eller tjänster, inklusive fast egendom, rättigheter och förpliktelser.

| j) | dolda audiovisuella kommersiella meddelanden: återgivning i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter som utövas av en varu- eller tjänsteproducent i program, då sådan presentation av leverantören av medietjänster avser att sådan återgivning ska tjäna som reklam, och då allmänheten kan vilseledas i fråga om dess art. Sådan återgivning bör betraktas som avsiktlig särskilt om den görs mot betalning eller liknande ersättning. |
| --- | --- |

j)

dolda audiovisuella kommersiella meddelanden: återgivning i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter som utövas av en varu- eller tjänsteproducent i program, då sådan presentation av leverantören av medietjänster avser att sådan återgivning ska tjäna som reklam, och då allmänheten kan vilseledas i fråga om dess art. Sådan återgivning bör betraktas som avsiktlig särskilt om den görs mot betalning eller liknande ersättning.

| k) | sponsring: varje bidrag, som ges för finansiering av audiovisuella medietjänster eller program av ett offentligt eller privat företag eller en fysisk person som inte är engagerat/engagerad i tillhandahållande av audiovisuella medietjänster eller i produktion av audiovisuella verk, i syfte att främja företagets namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter. |
| --- | --- |

k)

sponsring: varje bidrag, som ges för finansiering av audiovisuella medietjänster eller program av ett offentligt eller privat företag eller en fysisk person som inte är engagerat/engagerad i tillhandahållande av audiovisuella medietjänster eller i produktion av audiovisuella verk, i syfte att främja företagets namn, varumärke, anseende, verksamhet eller produkter.

| l) | teleshopping (tidigare tv-köp): sändning av direkta erbjudanden till allmänheten med avseende på att mot betalning tillhandahålla varor eller tjänster, inklusive fast egendom, eller rättigheter och förpliktelser. |
| --- | --- |

l)

teleshopping (tidigare tv-köp): sändning av direkta erbjudanden till allmänheten med avseende på att mot betalning tillhandahålla varor eller tjänster, inklusive fast egendom, eller rättigheter och förpliktelser.

| m) | produktplacering: varje form av audiovisuellt kommersiellt meddelande som innebär att en vara, tjänst eller varumärket för varan eller tjänsten förekommer genom att det ingår eller omnämns i ett program, mot betalning eller liknande ersättning. |
| --- | --- |

m)

produktplacering: varje form av audiovisuellt kommersiellt meddelande som innebär att en vara, tjänst eller varumärket för varan eller tjänsten förekommer genom att det ingår eller omnämns i ett program, mot betalning eller liknande ersättning.

| n) | i) | Med europeiska produktioner avses:






  — | produktioner som härrör från medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- | --- |

n)

i)

Med europeiska produktioner avses:

—

produktioner som härrör från medlemsstaterna,

| — | produktioner som härrör från europeiska tredjestater som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television och som uppfyller villkoren i led ii, |
| --- | --- |

—

produktioner som härrör från europeiska tredjestater som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television och som uppfyller villkoren i led ii,

| — | samproduktioner inom ramen för avtal inom den audiovisuella sektorn som har ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och tredjestater och som uppfyller de villkor som fastställs i vart och ett av dessa avtal. |
| --- | --- |

—

samproduktioner inom ramen för avtal inom den audiovisuella sektorn som har ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och tredjestater och som uppfyller de villkor som fastställs i vart och ett av dessa avtal.

| — | Tillämpningen av bestämmelserna i andra och tredje strecksatserna ska vara beroende av att produktioner som härrör från medlemsstaterna inte är föremål för diskriminerande åtgärder i de berörda tredjestaterna. |
| --- | --- |

—

Tillämpningen av bestämmelserna i andra och tredje strecksatserna ska vara beroende av att produktioner som härrör från medlemsstaterna inte är föremål för diskriminerande åtgärder i de berörda tredjestaterna.

| ii) | Med produktioner som anges i första och andra strecksatserna i led i avses sådana produktioner som huvudsakligen är gjorda tillsammans med författare och personal som är bosatta i en eller flera av de stater som anges i första och andra strecksatserna i led i, under förutsättning att produktionerna uppfyller något av följande tre villkor:






  — | De har gjorts av en eller flera producenter som är etablerade i en eller flera av dessa stater. |
| --- | --- | --- |

ii)

Med produktioner som anges i första och andra strecksatserna i led i avses sådana produktioner som huvudsakligen är gjorda tillsammans med författare och personal som är bosatta i en eller flera av de stater som anges i första och andra strecksatserna i led i, under förutsättning att produktionerna uppfyller något av följande tre villkor:

—

De har gjorts av en eller flera producenter som är etablerade i en eller flera av dessa stater.

| — | Framställningen av produktionerna har övervakats och styrts av en eller flera producenter som är etablerade i en eller flera av dessa stater. |
| --- | --- |

—

Framställningen av produktionerna har övervakats och styrts av en eller flera producenter som är etablerade i en eller flera av dessa stater.

| — | Bidrag från samproducenter i dessa stater utgör en övervägande del av den totala samproduktionskostnaden och samproduktionen styrs inte av en eller flera producenter som är etablerade utanför dessa stater. |
| --- | --- |

—

Bidrag från samproducenter i dessa stater utgör en övervägande del av den totala samproduktionskostnaden och samproduktionen styrs inte av en eller flera producenter som är etablerade utanför dessa stater.

| iii) | De produktioner som inte är europeiska produktioner enligt led i men som har framställts inom ramen för bilaterala avtal om samproduktion, som har ingåtts mellan medlemsstaterna och tredjestater, ska anses utgöra europeiska produktioner om samproducenterna från gemenskapen bidrar med huvuddelen av de totala produktionskostnaderna och produktionen inte kontrolleras av en eller flera producenter som är etablerade utanför medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

iii)

De produktioner som inte är europeiska produktioner enligt led i men som har framställts inom ramen för bilaterala avtal om samproduktion, som har ingåtts mellan medlemsstaterna och tredjestater, ska anses utgöra europeiska produktioner om samproducenterna från gemenskapen bidrar med huvuddelen av de totala produktionskostnaderna och produktionen inte kontrolleras av en eller flera producenter som är etablerade utanför medlemsstaterna.”

| 3. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att alla audiovisuella medietjänster som sänds av leverantörer av medietjänster under dess jurisdiktion överensstämmer med reglerna i det rättssystem som är tillämpligt på audiovisuella medietjänster avsedda för allmänheten i den medlemsstaten.
  2.   I detta direktiv avses med leverantörer av medietjänster under en medlemsstats jurisdiktion:






  a) | De leverantörer av medietjänster som enligt punkt 3 är etablerade i den medlemsstaten. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   Varje medlemsstat ska säkerställa att alla audiovisuella medietjänster som sänds av leverantörer av medietjänster under dess jurisdiktion överensstämmer med reglerna i det rättssystem som är tillämpligt på audiovisuella medietjänster avsedda för allmänheten i den medlemsstaten.

2.   I detta direktiv avses med leverantörer av medietjänster under en medlemsstats jurisdiktion:

a)

De leverantörer av medietjänster som enligt punkt 3 är etablerade i den medlemsstaten.

| b) | De leverantörer av medietjänster på vilka punkt 4 är tillämplig. |
| --- | --- |

b)

De leverantörer av medietjänster på vilka punkt 4 är tillämplig.

3.   I detta direktiv anses en leverantör av medietjänster vara etablerad i en medlemsstat i följande fall:

| a) | Leverantören av medietjänster har sitt huvudkontor i medlemsstaten och redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Leverantören av medietjänster har sitt huvudkontor i medlemsstaten och redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i den medlemsstaten.

| b) | Om en leverantör av medietjänster har sitt huvudkontor i en medlemsstat medan redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i en annan medlemsstat, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam. Om en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam i båda medlemsstaterna, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där denne har sitt huvudkontor. Om en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten inte är verksam i någon av de medlemsstaterna, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där den först började sin verksamhet i enlighet med den medlemsstatens lagstiftning, under förutsättning att den upprätthåller en varaktig och verklig anknytning till ekonomin i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Om en leverantör av medietjänster har sitt huvudkontor i en medlemsstat medan redaktionella beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i en annan medlemsstat, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam. Om en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam i båda medlemsstaterna, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där denne har sitt huvudkontor. Om en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten inte är verksam i någon av de medlemsstaterna, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den medlemsstat där den först började sin verksamhet i enlighet med den medlemsstatens lagstiftning, under förutsättning att den upprätthåller en varaktig och verklig anknytning till ekonomin i den medlemsstaten.

| c) | Om en leverantör av medietjänster har sitt huvudkontor i en medlemsstat medan beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i ett tredjeland, eller vice versa, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den berörda medlemsstaten, under förutsättning att en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Om en leverantör av medietjänster har sitt huvudkontor i en medlemsstat medan beslut om den audiovisuella medietjänsten fattas i ett tredjeland, eller vice versa, ska leverantören av medietjänster anses vara etablerad i den berörda medlemsstaten, under förutsättning att en betydande del av arbetsstyrkan som arbetar med den audiovisuella medietjänstverksamheten är verksam i den medlemsstaten.

4.   Leverantörer av medietjänster på vilka bestämmelserna i punkt 3 inte är tillämpliga ska anses höra under en medlemsstats jurisdiktion i följande fall:

| a) | De använder sig av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

De använder sig av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten.

| b) | De använder sig inte av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten men av en satellitkapacitet som hör till den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

De använder sig inte av en satellitupplänk belägen i den medlemsstaten men av en satellitkapacitet som hör till den medlemsstaten.

5.   Om frågan om en medlemsstats jurisdiktion inte kan avgöras i enlighet med punkterna 3 och 4, är den behöriga medlemsstaten den i vilken leverantören av medietjänster är etablerad enligt artiklarna 43–48 i fördraget.

6.   Detta direktiv ska inte omfatta audiovisuella medietjänster som är avsedda uteslutande för mottagning i tredjestater och som inte tas emot med vanlig konsumentutrustning direkt eller indirekt av allmänheten i en eller flera medlemsstater.”

| 4. | Artikel 2a ska ändras enligt följande:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa fri mottagning och får inte begränsa vidaresändning inom sina territorier av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater av skäl som hör under områden som samordnas enligt av detta direktiv.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 2a ska ändras enligt följande:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa fri mottagning och får inte begränsa vidaresändning inom sina territorier av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater av skäl som hör under områden som samordnas enligt av detta direktiv.”

| b) | I punkt 2 ska den inledande meningen och led a ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna får, när det gäller tv-sändningar, tillfälligt göra undantag från punkt 1 om följande villkor är uppfyllda:






  a) | En tv-sändning som kommer från en annan medlemsstat överträder uppenbarligen, allvarligt och grovt artikel 22.1 eller 22.2 och/eller artikel 3b.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska den inledande meningen och led a ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna får, när det gäller tv-sändningar, tillfälligt göra undantag från punkt 1 om följande villkor är uppfyllda:

a)

En tv-sändning som kommer från en annan medlemsstat överträder uppenbarligen, allvarligt och grovt artikel 22.1 eller 22.2 och/eller artikel 3b.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:
  ”4.   När det gäller audiovisuella medietjänster på begäran får medlemsstaterna vidta åtgärder för att göra undantag från punkt 1 för en viss tjänst om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Åtgärderna ska






  i) | vara nödvändiga av någon av följande anledningar






  — | den allmänna ordningen, särskilt förebyggande, utredning, upptäckt av och åtal för brott, inklusive skydd av minderåriga och bekämpning av uppammande till hat, grundat på ras, kön, religion eller nationalitet samt kränkningar av enskilda personers mänskliga värdighet, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”4.   När det gäller audiovisuella medietjänster på begäran får medlemsstaterna vidta åtgärder för att göra undantag från punkt 1 för en viss tjänst om följande villkor är uppfyllda:

a)

Åtgärderna ska

i)

vara nödvändiga av någon av följande anledningar

—

den allmänna ordningen, särskilt förebyggande, utredning, upptäckt av och åtal för brott, inklusive skydd av minderåriga och bekämpning av uppammande till hat, grundat på ras, kön, religion eller nationalitet samt kränkningar av enskilda personers mänskliga värdighet,

| — | skydd av folkhälsan, |
| --- | --- |

—

skydd av folkhälsan,

| — | allmän säkerhet, inklusive skydd av nationell säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

allmän säkerhet, inklusive skydd av nationell säkerhet och försvar,

| — | skydd av konsumenter, inklusive investerare, |
| --- | --- |

—

skydd av konsumenter, inklusive investerare,

| ii) | vidtas med avseende på en beställtjänst som är till förfång för de mål som avses i punkt i eller utgör en allvarlig risk för att dessa mål inte uppnås, |
| --- | --- |

ii)

vidtas med avseende på en beställtjänst som är till förfång för de mål som avses i punkt i eller utgör en allvarlig risk för att dessa mål inte uppnås,

| iii) | vara proportionerliga i förhållande till dessa mål. |
| --- | --- |

iii)

vara proportionerliga i förhållande till dessa mål.

| b) | Innan åtgärderna vidtas och utan att det påverkar domstolsförfaranden, inklusive förberedande förhandlingar och åtgärder som vidtas inom ramen för en brottsutredning, ska medlemsstaten






  — | ha uppmanat den medlemsstat under vars jurisdiktion tjänsteleverantören lyder att vidta åtgärder, varpå denna senare medlemsstat inte vidtagit några åtgärder eller endast vidtagit otillräckliga åtgärder, |
| --- | --- | --- |

b)

Innan åtgärderna vidtas och utan att det påverkar domstolsförfaranden, inklusive förberedande förhandlingar och åtgärder som vidtas inom ramen för en brottsutredning, ska medlemsstaten

—

ha uppmanat den medlemsstat under vars jurisdiktion tjänsteleverantören lyder att vidta åtgärder, varpå denna senare medlemsstat inte vidtagit några åtgärder eller endast vidtagit otillräckliga åtgärder,

| — | ha anmält till kommissionen och till den medlemsstat under vars jurisdiktion tjänsteleverantören lyder sin avsikt att vidta sådana åtgärder. |
| --- | --- |

—

ha anmält till kommissionen och till den medlemsstat under vars jurisdiktion tjänsteleverantören lyder sin avsikt att vidta sådana åtgärder.

5.   Medlemsstaterna kan i brådskande fall göra undantag från de villkor som anges i punkt 4 b. I sådana fall ska åtgärderna snarast möjligt anmälas till kommissionen och till den medlemsstat under vars jurisdiktion tjänsteleverantören lyder med uppgift om varför medlemsstaten bedömer att fallet är brådskande.

6.   Utan att det påverkar medlemsstaternas möjlighet att fortsätta att vidta åtgärderna enligt punkterna 4 och 5 ska kommissionen snarast möjligt undersöka huruvida de anmälda åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten. Om kommissionen kommer fram till att åtgärden är oförenlig med gemenskapsrätten, ska den uppmana medlemsstaten i fråga att avhålla sig från att vidta de planerade åtgärderna eller skyndsamt avbryta vidtagna åtgärder.”

| 5. | Artikel 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  1.   Medlemsstaterna ska ha frihet att föreskriva att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion ska följa mer detaljerade eller striktare regler inom de områden som samordnas enligt detta direktiv, förutsatt att dessa regler överensstämmer med gemenskapsrätten.
  2.   I de fall en medlemsstat






  a) | har utövat sin frihet enligt punkt 1 att införa mer detaljerade eller striktare bestämmelser i allmänhetens intresse, och |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska ha frihet att föreskriva att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion ska följa mer detaljerade eller striktare regler inom de områden som samordnas enligt detta direktiv, förutsatt att dessa regler överensstämmer med gemenskapsrätten.

2.   I de fall en medlemsstat

a)

har utövat sin frihet enligt punkt 1 att införa mer detaljerade eller striktare bestämmelser i allmänhetens intresse, och

| b) | bedömer att ett programföretag under en annan medlemsstats jurisdiktion tillhandahåller en tv-sändning som helt eller huvudsakligen är inriktad på dess territorium |
| --- | --- |

b)

bedömer att ett programföretag under en annan medlemsstats jurisdiktion tillhandahåller en tv-sändning som helt eller huvudsakligen är inriktad på dess territorium

får den ta kontakt med den medlemsstat som har jurisdiktion i syfte att nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning på eventuella problem som uppstår. Den medlemsstat som har jurisdiktion ska när den mottar en motiverad begäran från den förstnämnda medlemsstaten begära att programföretaget följer de ifrågavarande bestämmelserna i allmänhetens intresse. Den medlemsstat som har jurisdiktion ska inom två månader informera den förstnämnda medlemsstaten om resultatet av denna begäran. Båda medlemsstaterna får anmoda den kontaktkommitté som inrättas enligt artikel 23a att undersöka fallet.

3.   Om den förstnämnda medlemsstaten bedömer

| a) | att det resultat som uppnåtts genom tillämpning av punkt 2 inte är tillfredsställande, och |
| --- | --- |

a)

att det resultat som uppnåtts genom tillämpning av punkt 2 inte är tillfredsställande, och

| b) | att programföretaget i fråga har etablerat sig i medlemsstaten med jurisdiktion i syfte att kringgå de striktare bestämmelser inom de områden som samordnas enligt detta direktiv som skulle gälla om det var etablerat i den förstnämna medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

att programföretaget i fråga har etablerat sig i medlemsstaten med jurisdiktion i syfte att kringgå de striktare bestämmelser inom de områden som samordnas enligt detta direktiv som skulle gälla om det var etablerat i den förstnämna medlemsstaten,

får den vidta lämpliga åtgärder mot det berörda programföretaget.

Sådana åtgärder ska objektivt sett vara nödvändiga, tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och vara proportionerliga i förhållande till de avsedda målen.

4.   En medlemsstat får vidta åtgärder i enlighet med punkt 3 endast om samtliga nedanstående villkor är uppfyllda:

| a) | den har underrättat kommissionen och den medlemsstat där programföretaget är etablerat att den avser att vidta sådana åtgärder och beskriver på vilket underlag den grundar sin bedömning, och |
| --- | --- |

a)

den har underrättat kommissionen och den medlemsstat där programföretaget är etablerat att den avser att vidta sådana åtgärder och beskriver på vilket underlag den grundar sin bedömning, och

| b) | kommissionen har fastställt att åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, särskilt att de bedömningar som har gjorts av den medlemsstat som vidtar dessa åtgärder i enlighet med punkterna 2 och 3 är välgrundade. |
| --- | --- |

b)

kommissionen har fastställt att åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten, särskilt att de bedömningar som har gjorts av den medlemsstat som vidtar dessa åtgärder i enlighet med punkterna 2 och 3 är välgrundade.

5.   Kommissionen ska inom tre månader efter underrättelsen enligt punkt 4 a fastställa huruvida åtgärderna är förenliga med gemenskapsrätten. Om kommissionen fastställer att så inte är fallet ska den berörda medlemsstaten avstå från att vidta de föreslagna åtgärderna.

6.   Medlemsstaterna ska inom ramen för sin lagstiftning och på lämpligt sätt säkerställa att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion effektivt uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.

7.   Medlemsstaterna ska främja system för sam- och/eller självreglering på nationell nivå inom de områden som samordnas genom detta direktiv i den utsträckning det är möjligt inom deras rättsordningar. Dessa system ska utformas så att de blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna i de berörda medlemsstaterna och säkrar en effektiv tillämpning.

8.   Direktiv 2000/31/EG ska tillämpas om inte något annat anges i det här direktivet. Vid en konflikt mellan en bestämmelse i direktiv 2000/31/EG och en bestämmelse i det här direktivet ska bestämmelserna i det här direktivet ha företräde, såvida inte något annat föreskrivs i detta direktiv.”

| 6. | Artikel 3a ska utgå. |
| --- | --- |

6.

Artikel 3a ska utgå.

| 7. | Följande kapitel ska införas:
  ”KAPITEL IIa
  BESTÄMMELSER SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ SAMTLIGA AUDIOVISUELLA MEDIETJÄNSTER
  Artikel 3a
  Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion sörjer för att mottagarna av deras tjänster hela tiden har direkt tillgång till åtminstone följande information, vilken ska vara lättillgänglig:






  a) | Namnet på leverantören av medietjänster. |
| --- | --- | --- |

7.

Följande kapitel ska införas:

”KAPITEL IIa

BESTÄMMELSER SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ SAMTLIGA AUDIOVISUELLA MEDIETJÄNSTER

Artikel 3a

Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion sörjer för att mottagarna av deras tjänster hela tiden har direkt tillgång till åtminstone följande information, vilken ska vara lättillgänglig:

a)

Namnet på leverantören av medietjänster.

| b) | Den geografiska adress där leverantören av medietjänster är etablerad. |
| --- | --- |

b)

Den geografiska adress där leverantören av medietjänster är etablerad.

| c) | Uppgifter om leverantören av medietjänster, inbegripet dennes e-postadress eller webbplats, så att det snabbt och effektivt går att få direkt kontakt med denne. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om leverantören av medietjänster, inbegripet dennes e-postadress eller webbplats, så att det snabbt och effektivt går att få direkt kontakt med denne.

| d) | I tillämpliga fall, de behöriga kontroll- eller övervakningsorganen. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall, de behöriga kontroll- eller övervakningsorganen.

Artikel 3b

Medlemsstaterna ska på lämpligt sätt säkerställa att audiovisuella medietjänster som tillhandahålls av medietjänstföretag under deras jurisdiktion inte innehåller något som uppammar hat, grundat på ras, kön, religion eller nationalitet.

Artikel 3c

Medlemsstaterna ska uppmuntra medietjänstleverantörerna inom den egna jurisdiktionen att se till att deras tjänster successivt görs tillgängliga för syn- och hörselskadade personer.

Artikel 3d

Medlemsstaterna ska säkerställa att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än de som överenskommits med rättighetsinnehavarna.

Artikel 3e

1.   Medlemsstaterna ska se till att audiovisuella kommersiella meddelanden som tillhandahålls av medietjänstleverantörer under deras jurisdiktion uppfyller följande krav:

| a) | Audiovisuella kommersiella meddelanden ska vara lättigenkännliga som sådana. Dolda audiovisuella kommersiella meddelanden är förbjudna. |
| --- | --- |

a)

Audiovisuella kommersiella meddelanden ska vara lättigenkännliga som sådana. Dolda audiovisuella kommersiella meddelanden är förbjudna.

| b) | Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte använda subliminal teknik. |
| --- | --- |

b)

Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte använda subliminal teknik.

| c) | Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte






  i) | strida mot respekten för mänsklig värdighet, |
| --- | --- | --- |

c)

Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte

i)

strida mot respekten för mänsklig värdighet,

| ii) | innehålla eller främja diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller trosuppfattning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

ii)

innehålla eller främja diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller trosuppfattning, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| iii) | uppmuntra till ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet, |
| --- | --- |

iii)

uppmuntra till ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet,

| iv) | uppmuntra till ett beteende som är mycket skadligt för miljön. |
| --- | --- |

iv)

uppmuntra till ett beteende som är mycket skadligt för miljön.

| d) | Det är förbjudet med alla former av audiovisuella kommersiella meddelanden för cigaretter och andra tobaksvaror. |
| --- | --- |

d)

Det är förbjudet med alla former av audiovisuella kommersiella meddelanden för cigaretter och andra tobaksvaror.

| e) | Audiovisuella kommersiella meddelanden för alkoholhaltiga drycker får inte vara särskilt riktade till minderåriga och får inte uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker. |
| --- | --- |

e)

Audiovisuella kommersiella meddelanden för alkoholhaltiga drycker får inte vara särskilt riktade till minderåriga och får inte uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker.

| f) | Audiovisuella kommersiella meddelanden om medicinska produkter och medicinsk behandling ska vara förbjudna om produkterna eller behandlingarna är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat till vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör. |
| --- | --- |

f)

Audiovisuella kommersiella meddelanden om medicinska produkter och medicinsk behandling ska vara förbjudna om produkterna eller behandlingarna är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat till vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör.

| g) | Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte orsaka minderåriga fysisk eller moralisk skada. Därför får de inte direkt uppmana minderåriga att köpa eller hyra en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa de varor eller tjänster som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende som minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer, eller utan skäl visa minderåriga i farliga situationer. |
| --- | --- |

g)

Audiovisuella kommersiella meddelanden får inte orsaka minderåriga fysisk eller moralisk skada. Därför får de inte direkt uppmana minderåriga att köpa eller hyra en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa de varor eller tjänster som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende som minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer, eller utan skäl visa minderåriga i farliga situationer.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska uppmuntra leverantörer av medietjänster att ta fram uppförandekoder om sådana olämpliga audiovisuella kommersiella meddelanden som åtföljer eller ingår i barnprogram och som avser livsmedel eller drycker som innehåller näringsämnen eller ämnen som har en näringsmässig eller fysiologisk effekt, särskilt fett, transfettsyror, salt/natrium och sockerarter, som enligt rekommendationerna inte bör utgöra en alltför stor del av den totala kosten.

Artikel 3f

1.   Audiovisuella medietjänster eller program som sponsras ska uppfylla följande krav:

| a) | Deras innehåll och, när det gäller tv-sändningar, deras programläggning ska inte under några förhållanden påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantören av medietjänster. |
| --- | --- |

a)

Deras innehåll och, när det gäller tv-sändningar, deras programläggning ska inte under några förhållanden påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantören av medietjänster.

| b) | De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster.

| c) | Tittarna ska tydligt informeras om att det existerar ett sponsoravtal. Sponsrade program ska tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp och/eller eventuell annan symbol, såsom en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken, visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. |
| --- | --- |

c)

Tittarna ska tydligt informeras om att det existerar ett sponsoravtal. Sponsrade program ska tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp och/eller eventuell annan symbol, såsom en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken, visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet.

2.   Audiovisuella medietjänster eller program får inte sponsras av företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigarretter och andra tobaksvaror.

3.   Om företag vars verksamhet omfattar tillverkning eller försäljning av medicinska produkter och medicinsk behandling sponsrar audiovisuella medietjänster eller program, ska denna sponsring främja företagets namn eller anseende, men inte särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör.

4.   Nyhets- och samhällsprogram får inte sponsras. Medlemsstaterna får besluta att förbjuda att sponsorns logo visas under barnprogram, dokumentärprogram och religiösa program.

Artikel 3g

1.   Produktplacering ska vara förbjuden.

2.   Med avvikelse från punkt 1 ska produktplacering vara tillåten, såvida medlemsstaterna inte beslutar något annat,

| — | i biograffilmer, filmer och serier producerade för audiovisuella medietjänster, sportprogram och lätta underhållningsprogram, eller |
| --- | --- |

—

i biograffilmer, filmer och serier producerade för audiovisuella medietjänster, sportprogram och lätta underhållningsprogram, eller

| — | när det inte förekommer någon betalning utan endast gratis tillhandahållande av vissa varor eller tjänster, exempelvis rekvisita och priser, för att de ska ingå i ett program. |
| --- | --- |

—

när det inte förekommer någon betalning utan endast gratis tillhandahållande av vissa varor eller tjänster, exempelvis rekvisita och priser, för att de ska ingå i ett program.

Undantaget i den första strecksatsen ska inte gälla barnprogram.

De program som innehåller produktplacering ska uppfylla åtminstone samtliga följande krav:

| a) | Deras innehåll och, när det gäller tv-sändningar, deras programläggning får inte under några omständigheter påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantören av medietjänster. |
| --- | --- |

a)

Deras innehåll och, när det gäller tv-sändningar, deras programläggning får inte under några omständigheter påverkas på ett sådant sätt att det inverkar på ansvaret och det redaktionella oberoendet hos leverantören av medietjänster.

| b) | De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

De får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster.

| c) | De får inte otillbörligen framhäva den berörda produkten. |
| --- | --- |

c)

De får inte otillbörligen framhäva den berörda produkten.

| d) | Tittarna ska tydligt informeras om att det förekommer produktplacering. Program som innehåller produktplacering ska identifieras på lämpligt sätt i början och i slutet av programmet, och när programmet börjar igen efter ett reklamavbrott, för att undvika all osäkerhet hos tittaren. |
| --- | --- |

d)

Tittarna ska tydligt informeras om att det förekommer produktplacering. Program som innehåller produktplacering ska identifieras på lämpligt sätt i början och i slutet av programmet, och när programmet börjar igen efter ett reklamavbrott, för att undvika all osäkerhet hos tittaren.

I undantagsfall får medlemsstaterna besluta att göra avkall på de krav som anges i led d ovan, förutsatt att programmet i fråga varken har producerats eller beställts av leverantören av medietjänster själv eller av ett närstående företag till en sådan leverantör.

3.   Programmen får inte under några omständigheter innehålla någon produktplacering av

| — | tobaksvaror eller cigaretter eller produktplacering från företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksvaror, eller |
| --- | --- |

—

tobaksvaror eller cigaretter eller produktplacering från företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksvaror, eller

| — | särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är receptbelagda i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör. |
| --- | --- |

—

särskilda medicinska produkter eller medicinska behandlingar som är receptbelagda i den medlemsstat under vars jurisdiktion leverantören av medietjänster hör.

4.   Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 ska endast gälla program som producerats efter den 19 december 2009.”

| 8. | Följande kapitel ska införas:
  ”KAPITEL IIb
  BESTÄMMELSER SOM ÄR TILLÄMPLIGA ENDAST PÅ AUDIOVISUELLA MEDIETJÄNSTER PÅ BEGÄRAN
  Artikel 3h
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att audiovisuella medietjänster på begäran som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion och som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga endast tillhandahålls på ett sådant sätt att minderåriga normalt inte hör eller ser sådana audiovisuella medietjänster på begäran.
  Artikel 3i
  1.   Medlemsstaterna ska se till att audiovisuella medietjänster på begäran som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion, där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt, främjar framställningen och tillgången till europeiska produktioner. Sådant främjande kan bl.a. avse det finansiella bidraget från sådana tjänster till produktionen och förvärv av sändningsrätter till europeiska produktioner eller andelen och/eller framhävandet av europeiska produktioner i den programkatalog som erbjuds av beställtjänsten.
  2.   Medlemsstaterna ska, senast den 19 december 2011 och därefter vart fjärde år, rapportera till kommissionen om genomförandet av punkt 1.
  3.   Kommissionen ska på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar och en oberoende undersökning rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av punkt 1, med beaktande av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen samt målet kulturell mångfald.” |
| --- | --- |

8.

Följande kapitel ska införas:

”KAPITEL IIb

BESTÄMMELSER SOM ÄR TILLÄMPLIGA ENDAST PÅ AUDIOVISUELLA MEDIETJÄNSTER PÅ BEGÄRAN

Artikel 3h

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att se till att audiovisuella medietjänster på begäran som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion och som allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga endast tillhandahålls på ett sådant sätt att minderåriga normalt inte hör eller ser sådana audiovisuella medietjänster på begäran.

Artikel 3i

1.   Medlemsstaterna ska se till att audiovisuella medietjänster på begäran som tillhandahålls av leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion, där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt, främjar framställningen och tillgången till europeiska produktioner. Sådant främjande kan bl.a. avse det finansiella bidraget från sådana tjänster till produktionen och förvärv av sändningsrätter till europeiska produktioner eller andelen och/eller framhävandet av europeiska produktioner i den programkatalog som erbjuds av beställtjänsten.

2.   Medlemsstaterna ska, senast den 19 december 2011 och därefter vart fjärde år, rapportera till kommissionen om genomförandet av punkt 1.

3.   Kommissionen ska på grundval av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar och en oberoende undersökning rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av punkt 1, med beaktande av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen samt målet kulturell mångfald.”

| 9. | Följande kapitel ska införas:
  ”KAPITEL IIc
  BESTÄMMELSE OM EXKLUSIVA RÄTTIGHETER OCH BESTÄMMELSER OM KORTA NYHETSINSLAG I TV-SÄNDNINGAR
  Artikel 3j
  1.   Varje medlemsstat får vidta åtgärder som är förenliga med gemenskapsrätten för att säkerställa att programföretag under dess jurisdiktion, med utnyttjande av exklusiva rättigheter, inte sänder evenemang som av den medlemsstaten anses vara av särskild vikt för samhället på ett sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i den medlemsstaten utestängs från möjligheten att följa sådana evenemang genom direktsändning eller tidsförskjuten sändning i fri television. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten upprätta en förteckning över de nationella eller icke-nationella evenemang som den anser vara av särskild vikt för samhället. Detta ska göras på ett klart och öppet sätt i rätt och god tid. Den berörda medlemsstaten ska härvid också bestämma om dessa evenemang ska vara tillgängliga helt eller delvis genom direktsändning eller, när så är nödvändigt eller lämpligt av objektiva skäl i allmänhetens intresse, helt eller delvis via tidsförskjuten sändning.
  2.   Medlemsstaterna ska omedelbart till kommissionen anmäla alla åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas enligt punkt 1. Inom tre månader efter anmälan ska kommissionen kontrollera att sådana åtgärder är förenliga med gemenskapsrätten och meddela dem till de andra medlemsstaterna. Den ska inhämta yttrande från den kontaktkommitté som inrättas i enlighet med artikel 23a. Den ska i Europeiska unionens officiella tidning skyndsamt offentliggöra de åtgärder som har vidtagits samt minst en gång om året offentliggöra en samlad förteckning över de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit.
  3.   Medlemsstaterna ska – med lämpliga medel och inom ramen för sin lagstiftning – se till att programföretag under deras jurisdiktion inte utövar de exklusiva rättigheter som förvärvats av dessa programföretag efter den dag då detta direktiv offentliggörs på sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i en annan medlemsstat utestängs från möjligheten att följa evenemang på det sätt som den andra medlemsstaten bestämt i enlighet med punkterna 1 och 2 helt eller delvis genom direktsändning eller, när så är nödvändigt eller lämpligt av objektiva skäl i allmänhetens intresse, helt eller delvis genom tidsförskjuten sändning i fri television såsom den andra medlemsstaten har bestämt i enlighet med punkt 1.
  Artikel 3k
  1.   Medlemsstaterna ska när det gäller korta nyhetsinslag se till att varje programföretag som är etablerat i gemenskapen på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor har tillgång till evenemang av stort allmänintresse som sänds med utnyttjande av exklusiva rättigheter av ett programföretag under deras jurisdiktion.
  2.   Om ett annat programföretag som är etablerat i samma medlemsstat som det programföretag som ansöker om tillgång har fått exklusiva rättigheter till det berörda evenemanget av stort allmänintresse, måste ansökan om tillgång göras hos det programföretaget.
  3.   Medlemsstaterna ska se till att sådan tillgång säkerställs genom att tillåta programföretag att fritt välja korta utdrag från det sändande programföretagets signal med åtminstone angivande av källan, om detta inte är omöjligt av praktiska skäl.
  4.   Som ett alternativ till punkt 3 får medlemsstaterna fastställa ett liknande system genom vilket tillgång ges på rättvisa, rimliga och icke diskriminerande villkor på något annat sätt.
  5.   Korta utdrag får endast användas i allmänna nyhetsprogram och får användas i audiovisuella medietjänster på begäran endast om samma program erbjuds med tidsförskjutning från samma leverantör av medietjänster.
  6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1–5 ska medlemsstaterna se till att i enlighet med sina rättsliga system och praxis fastställa närmare bestämmelser och villkor för tillhandahållandet av sådana korta utdrag, särskilt eventuella ersättningsbestämmelser, maximal längd för utdragen och tidsgränser för sändning av dem. Om ersättning betalas ut, får den inte överstiga de extrakostnader som är resultatet av att tillgången tillhandahålls.” |
| --- | --- |

9.

Följande kapitel ska införas:

”KAPITEL IIc

BESTÄMMELSE OM EXKLUSIVA RÄTTIGHETER OCH BESTÄMMELSER OM KORTA NYHETSINSLAG I TV-SÄNDNINGAR

Artikel 3j

1.   Varje medlemsstat får vidta åtgärder som är förenliga med gemenskapsrätten för att säkerställa att programföretag under dess jurisdiktion, med utnyttjande av exklusiva rättigheter, inte sänder evenemang som av den medlemsstaten anses vara av särskild vikt för samhället på ett sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i den medlemsstaten utestängs från möjligheten att följa sådana evenemang genom direktsändning eller tidsförskjuten sändning i fri television. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten upprätta en förteckning över de nationella eller icke-nationella evenemang som den anser vara av särskild vikt för samhället. Detta ska göras på ett klart och öppet sätt i rätt och god tid. Den berörda medlemsstaten ska härvid också bestämma om dessa evenemang ska vara tillgängliga helt eller delvis genom direktsändning eller, när så är nödvändigt eller lämpligt av objektiva skäl i allmänhetens intresse, helt eller delvis via tidsförskjuten sändning.

2.   Medlemsstaterna ska omedelbart till kommissionen anmäla alla åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas enligt punkt 1. Inom tre månader efter anmälan ska kommissionen kontrollera att sådana åtgärder är förenliga med gemenskapsrätten och meddela dem till de andra medlemsstaterna. Den ska inhämta yttrande från den kontaktkommitté som inrättas i enlighet med artikel 23a. Den ska i Europeiska unionens officiella tidning skyndsamt offentliggöra de åtgärder som har vidtagits samt minst en gång om året offentliggöra en samlad förteckning över de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit.

3.   Medlemsstaterna ska – med lämpliga medel och inom ramen för sin lagstiftning – se till att programföretag under deras jurisdiktion inte utövar de exklusiva rättigheter som förvärvats av dessa programföretag efter den dag då detta direktiv offentliggörs på sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i en annan medlemsstat utestängs från möjligheten att följa evenemang på det sätt som den andra medlemsstaten bestämt i enlighet med punkterna 1 och 2 helt eller delvis genom direktsändning eller, när så är nödvändigt eller lämpligt av objektiva skäl i allmänhetens intresse, helt eller delvis genom tidsförskjuten sändning i fri television såsom den andra medlemsstaten har bestämt i enlighet med punkt 1.

Artikel 3k

1.   Medlemsstaterna ska när det gäller korta nyhetsinslag se till att varje programföretag som är etablerat i gemenskapen på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor har tillgång till evenemang av stort allmänintresse som sänds med utnyttjande av exklusiva rättigheter av ett programföretag under deras jurisdiktion.

2.   Om ett annat programföretag som är etablerat i samma medlemsstat som det programföretag som ansöker om tillgång har fått exklusiva rättigheter till det berörda evenemanget av stort allmänintresse, måste ansökan om tillgång göras hos det programföretaget.

3.   Medlemsstaterna ska se till att sådan tillgång säkerställs genom att tillåta programföretag att fritt välja korta utdrag från det sändande programföretagets signal med åtminstone angivande av källan, om detta inte är omöjligt av praktiska skäl.

4.   Som ett alternativ till punkt 3 får medlemsstaterna fastställa ett liknande system genom vilket tillgång ges på rättvisa, rimliga och icke diskriminerande villkor på något annat sätt.

5.   Korta utdrag får endast användas i allmänna nyhetsprogram och får användas i audiovisuella medietjänster på begäran endast om samma program erbjuds med tidsförskjutning från samma leverantör av medietjänster.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1–5 ska medlemsstaterna se till att i enlighet med sina rättsliga system och praxis fastställa närmare bestämmelser och villkor för tillhandahållandet av sådana korta utdrag, särskilt eventuella ersättningsbestämmelser, maximal längd för utdragen och tidsgränser för sändning av dem. Om ersättning betalas ut, får den inte överstiga de extrakostnader som är resultatet av att tillgången tillhandahålls.”

| 10. | I artikel 4.1 ska meningen ”definierade i artikel 6” utgå. |
| --- | --- |

10.

I artikel 4.1 ska meningen ”definierade i artikel 6” utgå.

| 11. | Artiklarna 6 och 7 ska utgå. |
| --- | --- |

11.

Artiklarna 6 och 7 ska utgå.

| 12. | Titeln på kapitel IV ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

12.

Titeln på kapitel IV ska ersättas med följande:

| 13. | Artikel 10 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 10
  1.   Tv-reklam och teleshopping ska vara lätta att känna igen som sådana och kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya annonseringstekniker ska tv-reklam och teleshopping hållas klart åtskilda från andra delar av programmet med optiska och/eller akustiska och/eller rumsliga hjälpmedel.
  2.   Enstaka reklaminslag och teleshoppinginslag ska förekomma endast undantagsvis, utom vid sändningar av sportevenemang.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 10 ska ersättas med följande:

”Artikel 10

1.   Tv-reklam och teleshopping ska vara lätta att känna igen som sådana och kunna skiljas från det redaktionella innehållet. Utan att det påverkar tillämpningen av nya annonseringstekniker ska tv-reklam och teleshopping hållas klart åtskilda från andra delar av programmet med optiska och/eller akustiska och/eller rumsliga hjälpmedel.

2.   Enstaka reklaminslag och teleshoppinginslag ska förekomma endast undantagsvis, utom vid sändningar av sportevenemang.”

| 14. | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  1.   När tv-reklam eller teleshopping infogas i programmen ska medlemsstaterna säkerställa att detta inte påverkar programmens integritet eller rättighetsinnehavarnas rättigheter och ska då beakta naturliga avbrott i programmen samt programmens längd och karaktär.
  2.   Sändningar av filmer producerade för tv (med undantag för tv-serier och dokumentärer), biograffilmer och nyhetsprogram får avbrytas av tv-reklam och/eller teleshoppinginslag en gång varje tablålagd period på minst trettio minuter. Sändningar av barnprogram får avbrytas av tv-reklam och/eller teleshopping en gång under varje tablålagd period på minst trettio minuter, förutsatt att programmets tablålagda längd överstiger trettio minuter. TV-reklam eller teleshopping får inte infogas i sändningar av gudstjänster.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

1.   När tv-reklam eller teleshopping infogas i programmen ska medlemsstaterna säkerställa att detta inte påverkar programmens integritet eller rättighetsinnehavarnas rättigheter och ska då beakta naturliga avbrott i programmen samt programmens längd och karaktär.

2.   Sändningar av filmer producerade för tv (med undantag för tv-serier och dokumentärer), biograffilmer och nyhetsprogram får avbrytas av tv-reklam och/eller teleshoppinginslag en gång varje tablålagd period på minst trettio minuter. Sändningar av barnprogram får avbrytas av tv-reklam och/eller teleshopping en gång under varje tablålagd period på minst trettio minuter, förutsatt att programmets tablålagda längd överstiger trettio minuter. TV-reklam eller teleshopping får inte infogas i sändningar av gudstjänster.”

| 15. | Artiklarna 12 och 13 ska utgå. |
| --- | --- |

15.

Artiklarna 12 och 13 ska utgå.

| 16. | Artikel 14.1 ska utgå. |
| --- | --- |

16.

Artikel 14.1 ska utgå.

| 17. | Artiklarna 16 och 17 ska utgå. |
| --- | --- |

17.

Artiklarna 16 och 17 ska utgå.

| 18. | Artikel 18 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 18
  1.   Tv-reklaminslagens och teleshoppinginslagens längd inom en given klocktimme får inte överstiga 20 %.
  2.   Punkt 1 är inte tillämplig på de av programföretagets meddelanden som rör dess egna program och biprodukter med direkt koppling till dessa program, sponsormeddelanden och produktplaceringar.” |
| --- | --- |

18.

Artikel 18 ska ersättas med följande:

”Artikel 18

1.   Tv-reklaminslagens och teleshoppinginslagens längd inom en given klocktimme får inte överstiga 20 %.

2.   Punkt 1 är inte tillämplig på de av programföretagets meddelanden som rör dess egna program och biprodukter med direkt koppling till dessa program, sponsormeddelanden och produktplaceringar.”

| 19. | Artikel 18a ska ersättas med följande:
  ”Artikel 18a
  Teleshoppingblock ska tydligt identifieras som sådana med optiska och akustiska hjälpmedel och ska ha en sammanhängande varaktighet av minst femton minuter.” |
| --- | --- |

19.

Artikel 18a ska ersättas med följande:

”Artikel 18a

Teleshoppingblock ska tydligt identifieras som sådana med optiska och akustiska hjälpmedel och ska ha en sammanhängande varaktighet av minst femton minuter.”

| 20. | Artikel 19 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 19
  Bestämmelserna i detta direktiv ska i tillämpliga delar gälla för tv-kanaler som uteslutande ägnas åt reklam och teleshopping samt tv-kanaler som uteslutande ägnas åt egenreklam. Kapitel III samt artiklarna 11 och 18 ska inte vara tillämpliga på dessa kanaler.” |
| --- | --- |

20.

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Artikel 19

Bestämmelserna i detta direktiv ska i tillämpliga delar gälla för tv-kanaler som uteslutande ägnas åt reklam och teleshopping samt tv-kanaler som uteslutande ägnas åt egenreklam. Kapitel III samt artiklarna 11 och 18 ska inte vara tillämpliga på dessa kanaler.”

| 21. | Artikel 19a ska utgå. |
| --- | --- |

21.

Artikel 19a ska utgå.

| 22. | Artikel 20 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 20
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 får medlemsstaterna, med vederbörlig hänsyn till gemenskapsrätten, fastställa andra villkor än de som fastställs i artikel 11.2 och i artikel 18 i fråga om tv-sändningar som är avsedda uteslutande för det nationella territoriet och som inte kan tas emot, direkt eller indirekt, av allmänheten i en eller flera andra medlemsstater.” |
| --- | --- |

22.

Artikel 20 ska ersättas med följande:

”Artikel 20

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 får medlemsstaterna, med vederbörlig hänsyn till gemenskapsrätten, fastställa andra villkor än de som fastställs i artikel 11.2 och i artikel 18 i fråga om tv-sändningar som är avsedda uteslutande för det nationella territoriet och som inte kan tas emot, direkt eller indirekt, av allmänheten i en eller flera andra medlemsstater.”

| 23. | Titeln på kapitel V ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

23.

Titeln på kapitel V ska ersättas med följande:

| 24. | Artiklarna 22a och 22b ska utgå. |
| --- | --- |

24.

Artiklarna 22a och 22b ska utgå.

| 25. | Titeln på kapitel VI ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

25.

Titeln på kapitel VI ska ersättas med följande:

| 26. | I artikel 23a ska led 2 e ersättas med följande:






  ”e) | Att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna och kommissionen om situationen och utvecklingen på området för reglering av audiovisuella medietjänster med hänsyn både till gemenskapens politik på det audiovisuella området och till den relevanta tekniska utvecklingen.” |
| --- | --- | --- |

26.

I artikel 23a ska led 2 e ersättas med följande:

”e)

Att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaterna och kommissionen om situationen och utvecklingen på området för reglering av audiovisuella medietjänster med hänsyn både till gemenskapens politik på det audiovisuella området och till den relevanta tekniska utvecklingen.”

| 27. | Följande kapitel ska införas:
  ”KAPITEL VIb
  SAMARBETE MELLAN REGLERINGSORGAN I MEDLEMSSTATERNA
  Artikel 23b
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv, särskilt artiklarna 2, 2a och 3, framför allt genom sina behöriga oberoende regleringsorgan.” |
| --- | --- |

27.

Följande kapitel ska införas:

”KAPITEL VIb

SAMARBETE MELLAN REGLERINGSORGAN I MEDLEMSSTATERNA

Artikel 23b

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv, särskilt artiklarna 2, 2a och 3, framför allt genom sina behöriga oberoende regleringsorgan.”

| 28. | Artiklarna 25 och 25a ska utgå. |
| --- | --- |

28.

Artiklarna 25 och 25a ska utgå.

| 29. | Artikel 26 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 26
  Senast den 19 december 2011 och vart tredje år därefter ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv i dess ändrade lydelse och, vid behov, utarbeta ytterligare förslag för att anpassa det till utvecklingen i fråga om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av den senaste tekniska utvecklingen, sektorns konkurrenskraft och nivåerna för mediekunskap i alla medlemsstater.
  Denna rapport ska även omfatta en bedömning av frågan om tv-reklam som åtföljer eller ingår i barnprogram, i synnerhet huruvida de kvantitativa och kvalitativa bestämmelserna i detta direktiv har gett den skyddsnivå som krävs.” |
| --- | --- |

29.

Artikel 26 ska ersättas med följande:

”Artikel 26

Senast den 19 december 2011 och vart tredje år därefter ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv i dess ändrade lydelse och, vid behov, utarbeta ytterligare förslag för att anpassa det till utvecklingen i fråga om audiovisuella medietjänster, särskilt mot bakgrund av den senaste tekniska utvecklingen, sektorns konkurrenskraft och nivåerna för mediekunskap i alla medlemsstater.

Denna rapport ska även omfatta en bedömning av frågan om tv-reklam som åtföljer eller ingår i barnprogram, i synnerhet huruvida de kvantitativa och kvalitativa bestämmelserna i detta direktiv har gett den skyddsnivå som krävs.”

Artikel 2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (30) ska ändras på följande sätt:

| — | Punkt 4 i bilagan ”Direktiv och förordningar” som omfattas av artikel 3 a ska ersättas med följande:







  ”4. | Europaparlamentets och rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (31): artiklarna 3h–3i och artiklarna 10–20. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG (32). |
| --- | --- | --- |

—

Punkt 4 i bilagan ”Direktiv och förordningar” som omfattas av artikel 3 a ska ersättas med följande:

”4.

Europaparlamentets och rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (31): artiklarna 3h–3i och artiklarna 10–20. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG (32).

Artikel 3

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 19 december 2009. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 5

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 11 december 2007.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

M. LOBO ANTUNES

Ordförande

---

(1)  EUT C 318, 23.12.2006, s. 202.

1

(2)  EUT C 51, 6.3.2007, s. 7.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 13 december 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 15 oktober 2007 (ännu ej offentliggjord i EUT), Europaparlamentets ståndpunkt av den 29 november 2007.

3

(4)  Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23). Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

4

(5)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 126.

5

(6)  EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

6

(7)  EUT C 296 E, 6.12.2006, s. 104.

7

(8)  EUT L 201, 25.7.2006, s. 15.

8

(9)  EGT C 30, 5.2.1999, s. 1.

9

(10)  Europaparlamentets resolution om television utan gränser (EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 453).

10

(11)  Europaparlamentets resolution om riskerna för åsidosättande, i EU och särskilt i Italien, av yttrande- och informationsfriheten (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) (EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1026).

11

(12)  Europaparlamentets resolution om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG ”Television utan gränser”, ändrat genom direktiv 97/36/EG, för perioden 2001–2002 (EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 117).

12

(13)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

13

(14)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom rådets direktiv 2006/96/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81).

14

(15)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 717/2007 (EUT L 171, 29.6.2007, s. 32).

15

(16)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

16

(17)  Mål C-56/96, VT4, punkt 22, och mål C-212/97, Centros Ltd mot Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Se även mål C-11/95, Europeiska kommissionen mot Konungariket Belgien, samt mål C-14/96, Brottmål mot Paul Denuit.

17

(18)  Mål C-212/97, Centros Ltd mot Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, mål C-33/74, Van Binsbergen mot Bestuur van de Bedrijfsvereniging, och mål C-23/93, TV 10 SA mot Commissariaat voor de Media, punkt 21.

18

(19)  Mål C-355/98, kommissionen mot Konungariket Belgien, REG 2000, s. I-1221, punkt 28, och mål C-348/96, Brottmål mot Donatella Calfa, REG 1999, s. I-0011, punkt 23.

19

(20)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 72.

20

(21)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

21

(22)  Mål C-89/04, Mediakabel.

22

(23)  EUT L 13, 20.1.2004, s. 44.

23

(24)  EUT C 102, 28.4.2004, s. 2.

24

(25)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

25

(26)  EUT L 152, 20.6.2003, s. 16.

26

(27)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1901/2006 (EUT L 378, 27.12.2006, s. 1).

27

(28)  EUT L 404, 30.12.2006, s. 9. Rättad i EUT L 12, 18.1.2007, s. 3.

28

(29)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

29

(30)  EUT L 364, 9.12.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom direktiv 2005/29/EG.

30

(31)  EGT L 298, 17.10.1989, s. 23.

31

(32)  EUT L 332, 18.12.2007, s. 27”.

32

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/46

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 november 2007

om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer

(2007/839/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.3 b jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Ukraina om återtagande av personer. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Ukraina om återtagande av personer.

| (2) | Avtalet undertecknades den 18 juni 2007 på Europeiska gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med ett beslut som antogs av rådet den 12 juni 2007. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet undertecknades den 18 juni 2007 på Europeiska gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med ett beslut som antogs av rådet den 12 juni 2007.

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

| (4) | Genom avtalet inrättas en gemensam kommitté för återtagande som själv får anta sin arbetsordning. Det är lämpligt att införa ett förenklat förfarande för fastställande av gemenskapens ståndpunkt i denna fråga. |
| --- | --- |

(4)

Genom avtalet inrättas en gemensam kommitté för återtagande som själv får anta sin arbetsordning. Det är lämpligt att införa ett förenklat förfarande för fastställande av gemenskapens ståndpunkt i denna fråga.

| (5) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (6) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i nämnda protokoll, deltar Irland inte i antagandet av detta beslut som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i nämnda protokoll, deltar Irland inte i antagandet av detta beslut som inte är bindande för eller tillämpligt i Irland.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför inte är bindande för eller tilllämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som därför inte är bindande för eller tilllämpligt i Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska göra den anmälan som föreskrivs i artikel 20.2 i avtalet (2).

Artikel 3

Kommissionen, biträdd av experter från medlemsstaterna, ska företräda gemenskapen i den gemensamma kommitté för återtagande som inrättas genom artikel 15 i avtalet.

Artikel 4

Gemenskapens ståndpunkt i den gemensamma kommittén för återtagande i fråga om antagande av dess arbetsordning, i enlighet med artikel 15.5 i avtalet, ska antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

Artikel 5

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2007.

På rådets vägnar

M. LINO

Ordförande

---

(1)  Yttrande avgivet den 13 november 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

2

Europeiska unionens officiella tidning

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

nedan kallad ”gemenskapen”,

och

UKRAINA,

nedan kallade ”de fördragsslutande parterna”,

SOM ÄR FAST BESLUTNA att stärka sitt samarbete för att kunna bekämpa olaglig invandring mera effektivt,

SOM ÄR OROADE ÖVER den betydande ökningen av organiserade kriminella gruppers smuggling av migranter,

SOM ÖNSKAR ATT genom detta avtal och på grundval av ömsesidighet fastställa snabba och effektiva förfaranden för identifiering och återsändande under säkra och ordnade förhållanden av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, kraven för inresa till eller vistelse på Ukrainas eller en av Europeiska unionens medlemsstaters territorium, och i en anda av samarbete önskar underlätta transiteringen av dessa personer,

SOM BEAKTAR att Ukraina och medlemsstaterna i Europeiska unionen, i tillämpliga fall, bör sträva efter att sända tredjelandsmedborgare och statslösa personer som rest in olagligen till dessa länders respektive territorium tillbaka till ursprungsstaten eller till den stat där de har sin permanenta hemvist,

SOM ERKÄNNER att det är nödvändigt att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, och som understryker att detta avtal inte får påverka de rättigheter och förpliktelser som gemenskapen, Europeiska unionens medlemsstater och Ukraina har enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948 och enligt internationell rätt, i synnerhet Europeiska konventionen av den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, konventionen av den 28 juli 1951 och protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 19 december 1966 samt internationella fördrag om utlämning,

SOM BEAKTAR att samarbetet mellan Ukraina och gemenskapen när det gäller återtagande och underlättande av resandet till och från de berörda länderna är av gemensamt intresse,

SOM BEAKTAR att de bestämmelser i detta avtal som omfattas av tillämpningsområdet för avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, inte är tillämpliga på Konungariket Danmark, i enlighet med protokollet om Danmarks ställning som fogats till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta avtal avses med

a)   avtalsslutande parter: Ukraina och gemenskapen,

b)   medlemsstat: en medlemsstat i Europeiska unionen, med undantag av Konungariket Danmark och Irland,

c)   medborgare i en medlemsstat: varje person som enligt gemenskapens definition innehar medborgarskap i en medlemsstat,

d)   medborgare i Ukraina: varje person som innehar medborgarskap i Ukraina,

e)   tredjelandsmedborgare: varje person som innehar annat medborgarskap än medborgarskap i Ukraina eller i en av medlemsstaterna,

f)   statslös person: varje person som inte innehar medborgarskap i något land,

g)   uppehållstillstånd: alla typer av tillstånd som har utfärdats av Ukraina eller någon av medlemsstaterna och som ger en person rätt att bosätta sig inom dess territorium; detta omfattar inte tillfälliga tillstånd att uppehålla sig på dess territorium i samband med handläggningen av en asylansökan eller av en ansökan om flyktingstatus eller uppehållstillstånd,

h)   visering: ett tillstånd som har utfärdats eller ett beslut som har fattats av Ukraina eller någon av medlemsstaterna och som krävs för inresa till eller transitering genom dess territorium; detta omfattar inte visering för flygplatstransitering,

i)   begärande stat: den stat (Ukraina eller någon av medlemsstaterna) som inger en ansökan om återtagande i enlighet med artikel 5 eller en ansökan om transitering i enlighet med artikel 11 i detta avtal,

j)   anmodad stat: den stat (Ukraina eller någon av medlemsstaterna) till vilken en ansökan om återtagande i enlighet med artikel 5 eller en ansökan om transitering i enlighet med artikel 11 i detta avtal inges,

k)   behörig myndighet: samtliga nationella myndigheter i Ukraina eller någon av medlemsstaterna som i enlighet med artikel 16 har till uppgift att genomföra detta avtal,

l)   gränsregion: ett område som sträcker sig upp till 30 kilometer från den gemensamma landgränsen mellan en medlemsstat och Ukraina, samt hamnområden, inbegripet tullområden, och internationella flygplatser i medlemsstaterna och Ukraina.

AVSNITT I

ÅTERTAGANDESKYLDIGHETER

Artikel 2

Återtagande av egna medborgare

1.   Den anmodade staten skall på ansökan från den begärande staten och utan andra formaliteter än de som föreskrivs i detta avtal tillåta återinresa till sitt territorium för alla personer som inte, eller inte längre, uppfyller de gällande villkoren för inresa till eller vistelse på den begärande statens territorium, förutsatt att bevisning lämnas i enlighet med artikel 6 i detta avtal för att de är medborgare i den anmodade staten.

Detsamma skall gälla för personer som efter inresan till den begärande statens territorium har avsagt sig sitt medborgarskap i den anmodade staten utan att förvärva medborgarskap i den begärande staten.

2.   Den anmodade staten ska, vid behov och utan dröjsmål, för den person vars återtagande har godtagits utfärda ett resedokument som skall ha en giltighetstid av minst sex månader. Detta gäller oavsett vilka önskemål som den person som skall återtas har. Om den berörda personen av rättsliga eller faktiska skäl inte kan överföras inom giltighetstiden för det ursprungligen utfärdade resedokumentet, skall den anmodade staten inom 14 kalenderdagar förlänga resedokumentets giltighetstid eller, vid behov, utfärda ett nytt resedokument med samma giltighetstid. Om den anmodade staten inte har utfärdat resedokumentet, förlängt dess giltighetstid eller, vid behov, förnyat det inom 14 kalenderdagar, skall den anses ha godtagit det dokument vars giltighetstid har löpt ut.

Artikel 3

Återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer

1.   Den anmodade staten skall på ansökan från den begärande staten och utan andra formaliteter än de som föreskrivs i detta avtal tillåta återinresa till sitt territorium för alla tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som inte, eller inte längre, uppfyller de gällande villkoren för inresa till eller vistelse på den begärande statens territorium, förutsatt att bevisning lämnas i enlighet med artikel 7 i detta avtal för att dessa personer

| a) | olagligen har rest in till medlemsstaternas territorium direkt från Ukrainas territorium eller olagligen har rest in till Ukrainas territorium direkt från medlemsstaternas territorium, |
| --- | --- |

a)

olagligen har rest in till medlemsstaternas territorium direkt från Ukrainas territorium eller olagligen har rest in till Ukrainas territorium direkt från medlemsstaternas territorium,

| b) | vid tidpunkten för inresan innehade ett giltigt uppehållstillstånd utfärdat av den anmodade staten,
  eller |
| --- | --- |

b)

vid tidpunkten för inresan innehade ett giltigt uppehållstillstånd utfärdat av den anmodade staten,

eller

| c) | vid tidpunkten för inresan innehade en giltig visering utfärdad av den anmodade staten och reste in till den begärande statens territorium direkt från den anmodade statens territorium. |
| --- | --- |

c)

vid tidpunkten för inresan innehade en giltig visering utfärdad av den anmodade staten och reste in till den begärande statens territorium direkt från den anmodade statens territorium.

2.   Återtagandeskyldigheten i punkt 1 skall inte gälla om

| a) | tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen endast har befunnit sig i transitering på en internationell flygplats i den anmodade medlemsstaten, eller |
| --- | --- |

a)

tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen endast har befunnit sig i transitering på en internationell flygplats i den anmodade medlemsstaten, eller

| b) | den begärande staten har utfärdat en visering eller ett uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen före eller efter inresan till landets territorium, såvida inte






  i) | denna person innehar en visering eller ett uppehållstillstånd med längre giltighetstid som har utfärdats av den anmodade staten, eller |
| --- | --- | --- |

b)

den begärande staten har utfärdat en visering eller ett uppehållstillstånd för tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen före eller efter inresan till landets territorium, såvida inte

i)

denna person innehar en visering eller ett uppehållstillstånd med längre giltighetstid som har utfärdats av den anmodade staten, eller

| ii) | den visering eller det uppehållstillstånd som har utfärdats av den begärande staten har erhållits med hjälp av efterbildade eller förfalskade handlingar, |
| --- | --- |

ii)

den visering eller det uppehållstillstånd som har utfärdats av den begärande staten har erhållits med hjälp av efterbildade eller förfalskade handlingar,

| c) | tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen inte behöver någon visering för inresa till den begärande statens territorium. |
| --- | --- |

c)

tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen inte behöver någon visering för inresa till den begärande statens territorium.

3.   För medlemsstaternas vidkommande gäller att återtagandeskyldigheten i punkt 1 b eller 1 c avser den medlemsstat som har utfärdat en visering eller ett uppehållstillstånd. Om två och/eller fler medlemsstater har utfärdat en visering eller ett uppehållstillstånd, skall återtagandeskyldigheten i punkt 1 b och/eller 1 c avse den medlemsstat som har utfärdat det dokument som har den längsta giltighetstiden, eller, om ett eller flera av dem redan har upphört att gälla, det dokument som fortfarande är giltigt. Om samtliga dokument redan har upphört att gälla skall återtagandeskyldigheten i punkt 1 b och/eller 1 c avse den medlemsstat som har utfärdat det dokument som har den senaste förfallodagen. Om inga sådana dokument kan uppvisas gäller återtagandeskyldigheten i punkt 1 för den medlemsstat från vilken den senaste utresan skedde.

4.   När den anmodade staten har lämnat ett positivt svar på ansökan om återtagande skall den begärande staten utfärda ett resedokument som är erkänt av den anmodade staten för den person vars återtagande har godtagits. Om den begärande staten är en medlemsstat i EU skall detta resedokument vara EU:s enhetligt utformade resedokument för utvisning enligt den modell som fastställs i rådets rekommendation av den 30 november 1994 (bilaga 7). Om den begärande staten är Ukraina skall detta resedokument vara Ukrainas tillståndsbevis för återvändande (bilaga 8).

Artikel 4

Återtagande på felaktiga grunder

Den begärande staten skall ta tillbaka varje person som har återtagits av den anmodade staten om det inom tre månader efter det att den berörda personen har överförts konstateras att kraven i artikel 2 eller 3 i detta avtal inte är uppfyllda.

I sådana fall skall förfarandebestämmelserna i detta avtal gälla i tillämpliga delar och den anmodade staten skall även lämna alla tillgängliga uppgifter avseende den faktiska identiteten och medborgarskapet för den person som skall återtas.

AVSNITT II

FÖRFARANDE FÖR ÅTERTAGANDE

Artikel 5

Ansökan om återtagande

1.   Om inte annat följer av punkt 2 skall det för överföring av en person som skall återtas på grundval av någon av skyldigheterna enligt artiklarna 2 och 3 erfordras att en ansökan om återtagande inges till den behöriga myndigheten i den anmodade staten.

2.   Om den person som skall återtas innehar ett giltigt resedokument eller identitetskort och, för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, en giltig visering eller ett giltigt uppehållstillstånd i den anmodade staten, får överföringen av personen i fråga ske utan att den begärande staten måste inge en ansökan om återtagande eller ett skriftligt meddelande till den behöriga myndigheten i den anmodade staten.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 får den begärande staten, om en person har gripits i den begärande statens gränsområde inom 48 timmar från det att han eller hon olagligen tog sig över den statens gräns (inbegripet hamnar och flygplatser) direkt från den anmodade statens territorium, inge en ansökan om återtagande inom två dagar från den berörda personens gripande (påskyndat förfarande).

4.   Ansökan om återtagande skall innehålla följande upplysningar:

| a) | Alla tillgängliga uppgifter om den person som skall återtas (t.ex. förnamn, efternamn, födelsedatum och födelseort, kön samt senaste hemvist). |
| --- | --- |

a)

Alla tillgängliga uppgifter om den person som skall återtas (t.ex. förnamn, efternamn, födelsedatum och födelseort, kön samt senaste hemvist).

| b) | Bevis för medborgarskap, villkor för återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer. |
| --- | --- |

b)

Bevis för medborgarskap, villkor för återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer.

5.   Om nödvändigt skall ansökan om återtagande även innehålla följande upplysningar:

| a) | Uppgift om att den person som skall överföras kan vara i behov av hjälp eller vård, förutsatt att den berörda personen uttryckligen har gett sitt samtycke till uppgiften. |
| --- | --- |

a)

Uppgift om att den person som skall överföras kan vara i behov av hjälp eller vård, förutsatt att den berörda personen uttryckligen har gett sitt samtycke till uppgiften.

| b) | Andra skydds- eller säkerhetsåtgärder som kan vara nödvändiga i samband med den enskilda överföringen. |
| --- | --- |

b)

Andra skydds- eller säkerhetsåtgärder som kan vara nödvändiga i samband med den enskilda överföringen.

6.   Ett gemensamt formulär som skall användas för ansökningar om återtagande åtföljer som bilaga 5 till detta avtal.

Artikel 6

Bevismedel rörande medborgarskap

1.   Medborgarskap i den anmodade staten enligt artikel 2.1 i detta avtal kan

| a) | intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 1 till detta avtal, även om deras giltighetstid har löpt ut; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna medborgarskapet utan att ytterligare undersökningar krävs; bevis för medborgarskap får inte lämnas med hjälp av efterbildade eller förfalskade dokument, |
| --- | --- |

a)

intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 1 till detta avtal, även om deras giltighetstid har löpt ut; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna medborgarskapet utan att ytterligare undersökningar krävs; bevis för medborgarskap får inte lämnas med hjälp av efterbildade eller förfalskade dokument,

| b) | fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 2 till detta avtal, även om deras giltighetstid har löpt ut; om sådana dokument inges skall den anmodade staten anse att medborgarskapet är fastställt, såvida den inte kan bevisa annat på grundval av en undersökning med deltagande av den begärande statens behöriga myndigheter; medborgarskap får inte fastställas med hjälp av efterbildade eller förfalskade dokument. |
| --- | --- |

b)

fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 2 till detta avtal, även om deras giltighetstid har löpt ut; om sådana dokument inges skall den anmodade staten anse att medborgarskapet är fastställt, såvida den inte kan bevisa annat på grundval av en undersökning med deltagande av den begärande statens behöriga myndigheter; medborgarskap får inte fastställas med hjälp av efterbildade eller förfalskade dokument.

2.   Om inget av de dokument som förtecknas i bilaga 1 eller 2 kan lämnas, skall den behöriga diplomatiska beskickningen i den anmodade staten inom högst 10 kalenderdagar intervjua den person som skall återtas för att fastställa hans eller hennes medborgarskap. Denna tidsfrist skall börja att löpa samma dag som ansökan om återtagande mottas.

Artikel 7

Bevismedel rörande tredjelandsmedborgare och statslösa personer

1.   Uppfyllande av villkoren för återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer enligt artikel 3.1 a i detta avtal kan

| a) | intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 3a till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna att inresan från dess territorium till den begärande statens territorium (eller medlemsstatens territorium, om den anmodade staten är Ukraina) är olaglig, |
| --- | --- |

a)

intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 3a till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna att inresan från dess territorium till den begärande statens territorium (eller medlemsstatens territorium, om den anmodade staten är Ukraina) är olaglig,

| b) | fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 3b till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten genomföra en undersökning och lämna ett svar inom högst 20 kalenderdagar; om ett positivt svar lämnas, eller om inget svar har lämnats när tidsfristen har löpt ut, skall den anmodade staten erkänna att inresan från dess territorium till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina) är olaglig. |
| --- | --- |

b)

fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 3b till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten genomföra en undersökning och lämna ett svar inom högst 20 kalenderdagar; om ett positivt svar lämnas, eller om inget svar har lämnats när tidsfristen har löpt ut, skall den anmodade staten erkänna att inresan från dess territorium till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina) är olaglig.

2.   Olaglig inresa till den begärande statens territorium enligt artikel 3.1 a i detta avtal skall fastställas när den berörda personens resedokument saknar nödvändiga viseringar eller andra uppehållstillstånd för den begärande statens territorium. En vederbörligen motiverad förklaring av den begärande staten om att den berörda personen har konstaterats sakna erforderliga resedokument eller nödvändiga viseringar eller uppehållstillstånd skall också utgöra tillräcklig bevisning för olaglig inresa, vistelse eller bosättning.

3.   Uppfyllande av villkoren för återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer enligt artikel 3.1 b och 3.1 c i detta avtal kan

| a) | intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 4a till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna att den berörda personen är bosatt inom landets territorium utan att ytterligare undersökningar krävs; |
| --- | --- |

a)

intygas med hjälp av något av de dokument som förtecknas i bilaga 4a till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten erkänna att den berörda personen är bosatt inom landets territorium utan att ytterligare undersökningar krävs;

| b) | fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 4b till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten genomföra en undersökning och lämna ett svar inom högst 20 kalenderdagar; om ett positivt svar lämnas, eller om inte annat bevisas, eller om inget svar har lämnats när tidsfristen har löpt ut, skall den anmodade staten medge att de berörda personerna vistas inom dess territorium. |
| --- | --- |

b)

fastställas på grundval av något av de dokument som förtecknas i bilaga 4b till detta avtal; om sådana dokument inges skall den anmodade staten genomföra en undersökning och lämna ett svar inom högst 20 kalenderdagar; om ett positivt svar lämnas, eller om inte annat bevisas, eller om inget svar har lämnats när tidsfristen har löpt ut, skall den anmodade staten medge att de berörda personerna vistas inom dess territorium.

4.   Bevis för att villkoren för återtagande av tredjelandsmedborgare och statslösa personer är uppfyllda får inte lämnas med hjälp av efterbildade eller förfalskade handlingar.

Artikel 8

Tidsfrister

1.   Ansökan om återtagande skall inges till den anmodade statens behöriga myndighet senast ett år efter det att den begärande statens behöriga myndighet har fått kännedom om att en tredjelandsmedborgare eller statslös person inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, de villkor som gäller för inresa, vistelse eller bosättning.

Återtagandeskyldigheten skall inte uppkomma om ansökan om återtagande av sådana personer inges efter det att den angivna tidsfristen har löpt ut. Om det föreligger rättsliga eller faktiska hinder för att ansökan skall kunna inges i tid, skall tidsfristen på begäran förlängas med upp till 30 kalenderdagar.

2.   Med undantag av de tidsfrister som anges i artikel 7.1 b och 7.3 b skall ett svar på en ansökan om återtagande lämnas av den anmodade staten utan onödigt dröjsmål och i alla händelser senast 14 kalenderdagar efter dagen för mottagandet av ansökan. Om det föreligger rättsliga eller faktiska hinder för att ansökan skall kunna besvaras i tid, skall tidsfristen på begäran förlängas – i samtliga fall – med upp till högst 30 kalenderdagar.

3.   Om en ansökan om återtagande inges inom ramen för det påskyndade förfarandet (artikel 5.3), skall ett svar lämnas inom två arbetsdagar efter dagen för mottagandet av ansökan. På en motiverad begäran av den anmodade staten och med den begärande statens godkännande, får tidsfristen för att lämna svar på ansökan, vid behov, förlängas med en arbetsdag.

4.   Om inget svar har lämnats inom de tidsfrister som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel skall samtycke till överföringen anses ha erhållits.

5.   Staten skall underrättas om skälen för ett avslag på en ansökan om återtagande.

6.   Efter det att samtycke har lämnats eller, i tillämpliga fall, efter det att de tidsfrister som fastställs i punkt 2 har löpt ut, skall den berörda personen överföras utan dröjsmål på de villkor som de behöriga myndigheterna har kommit överens om i enlighet med artikel 9.1 i detta avtal. Denna tidsfrist får på begäran av den begärande staten förlängas med den tid som det tar att undanröja rättsliga eller praktiska hinder för överföringen.

Artikel 9

Överföringsvillkor och transportsätt

1.   Innan en person överförs skall de behöriga myndigheterna i den begärande staten och den anmodade staten skriftligen och på förhand bestämma dag för överföringen, inreseort, eventuell eskort samt lämna övriga upplysningar som är av vikt för överföringen.

2.   Alla transportmedel, såväl flyg-, land- som sjötransport, skall vara tillåtna. Överföring med flyg skall inte begränsas till den begärande statens eller den anmodade statens nationella flygbolag och får ske med både reguljärt flyg och charterflyg. Vid behov av eskort får eskorten inte begränsas till personer som är bemyndigade av den begärande staten, förutsatt att de är bemyndigade av Ukraina eller en medlemsstat.

AVSNITT III

TRANSITERINGAR

Artikel 10

Principer

1.   Medlemsstaterna och Ukraina bör begränsa transiteringen av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer till de fall där sådana personer inte kan återsändas direkt till bestämmelsestaten.

2.   Den anmodade staten skall tillåta transitering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer, om den vidare transporten av sådana personer i andra eventuella transiteringsländer och återtagandet i bestämmelsestaten är garanterade.

3.   Transitering av tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall utföras under eskort, om den anmodade staten begär detta. Närmare bestämmelser om transiteringar under eskort skall fastställas i genomförandeprotokollen i enlighet med artikel 16.

4.   Den anmodade staten får vägra transitering

| a) | om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen riskerar att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning eller dödsstraff eller förföljelse på grund av ras, religion, medborgarskap, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk övertygelse i bestämmelsestaten eller någon annan transiteringsstat, eller |
| --- | --- |

a)

om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen riskerar att utsättas för tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning eller dödsstraff eller förföljelse på grund av ras, religion, medborgarskap, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller politisk övertygelse i bestämmelsestaten eller någon annan transiteringsstat, eller

| b) | om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen kommer att bli föremål för straffrättslig lagföring eller straffrättsliga påföljder i den anmodade staten eller i någon annan transiteringsstat, eller |
| --- | --- |

b)

om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen kommer att bli föremål för straffrättslig lagföring eller straffrättsliga påföljder i den anmodade staten eller i någon annan transiteringsstat, eller

| c) | av folkhälsoskäl eller av skäl som rör nationell säkerhet, allmän ordning eller andra nationella intressen i den anmodade staten. |
| --- | --- |

c)

av folkhälsoskäl eller av skäl som rör nationell säkerhet, allmän ordning eller andra nationella intressen i den anmodade staten.

5.   Den anmodade staten får återkalla ett utfärdat tillstånd, om det senare uppkommer eller uppdagas sådana omständigheter som avses i punkt 4 i denna artikel och som lägger hinder i vägen för transiteringen, eller om den fortsatta resan i eventuella transiteringsstater eller återtagandet från bestämmelsestatens sida inte längre garanteras.

Artikel 11

Transiteringsförfarande

1.   En ansökan om transitering måste inges skriftligen till de behöriga myndigheterna i den anmodade staten och skall innehålla följande upplysningar:

| a) | Typ av transitering (med flyg eller land- eller sjövägen), eventuella andra transiteringsstater samt den slutliga bestämmelsestaten. |
| --- | --- |

a)

Typ av transitering (med flyg eller land- eller sjövägen), eventuella andra transiteringsstater samt den slutliga bestämmelsestaten.

| b) | Närmare uppgifter om den berörda personen (förnamn, efternamn, flicknamn, andra namn som den berörda personen använder eller genom vilka han eller hon är känd, aliasnamn, födelsedatum, kön och, om möjligt, födelseort, medborgarskap, språk, typ av och nummer på resedokument). |
| --- | --- |

b)

Närmare uppgifter om den berörda personen (förnamn, efternamn, flicknamn, andra namn som den berörda personen använder eller genom vilka han eller hon är känd, aliasnamn, födelsedatum, kön och, om möjligt, födelseort, medborgarskap, språk, typ av och nummer på resedokument).

| c) | Avsedd inreseort, tidpunkt för överföring och eventuell eskort. |
| --- | --- |

c)

Avsedd inreseort, tidpunkt för överföring och eventuell eskort.

| d) | En förklaring om att den begärande staten anser att villkoren i artikel 10.2 är uppfyllda och att det inte finns några kända skäl för ett avslag enligt artikel 10.4. |
| --- | --- |

d)

En förklaring om att den begärande staten anser att villkoren i artikel 10.2 är uppfyllda och att det inte finns några kända skäl för ett avslag enligt artikel 10.4.

Ett gemensamt formulär som skall användas för ansökningar om transitering åtföljer som bilaga 6 till detta avtal.

2.   Den anmodade staten skall inom 10 kalenderdagar efter mottagandet av ansökan skriftligen underrätta den begärande staten om sitt samtycke till transiteringen samt bekräfta inreseort och beräknad tidpunkt för återtagandet, eller underrätta den begärande staten om avslaget på ansökan om transitering samt om skälen till detta.

3.   Om transiteringen görs med flyg skall den person som skall återtas jämte eventuell eskort undantas från kravet på att ansöka om visering för flygplatstransitering.

4.   De behöriga myndigheterna i den anmodade staten skall efter samråd mellan parterna hjälpa till med transiteringen, framför allt genom att övervaka de berörda personerna och genom att tillhandahålla lämpliga anordningar för detta.

AVSNITT IV

KOSTNADER

Artikel 12

Transport- och transiteringskostnader

Alla transportkostnader som uppkommer i samband med återtagande och transitering enligt detta avtal fram till den slutliga bestämmelsestatens gräns skall täckas av den begärande staten; detta skall även gälla den anmodade statens kostnader för transport och underhåll i samband med återsändande av personer i enlighet med artikel 4 i detta avtal. Detta skall inte påverka medlemsstaternas och Ukrainas behöriga myndigheters rätt att av den person som skall återtas eller av tredje part kräva återbetalning av dessa kostnader.

AVSNITT V

UPPGIFTSSKYDD OCH ICKE-PÅVERKANSKLAUSUL

Artikel 13

Uppgiftsskydd

1.   Meddelande av personuppgifter skall äga rum endast om detta är nödvändigt för genomförandet av detta avtal och skall göras av de behöriga myndigheterna i Ukraina eller i en medlemsstat, beroende på omständigheterna. När personuppgifter meddelas, behandlas eller bearbetas i ett särskilt fall skall de behöriga myndigheterna i Ukraina följa relevant ukrainsk lagstiftning och medlemsstatens behöriga myndigheter skall följa bestämmelserna i direktiv 95/46/EG och denna medlemsstats inhemska lagstiftning som antagits i enlighet med detta direktiv.

2.   Dessutom skall följande principer gälla:

| a) | Personuppgifter skall behandlas på ett korrekt och lagenligt sätt. |
| --- | --- |

a)

Personuppgifter skall behandlas på ett korrekt och lagenligt sätt.

| b) | Personuppgifter skall insamlas i det specifika, uttryckliga och legitima syftet att genomföra detta avtal och får inte bearbetas ytterligare av den meddelande eller mottagande myndigheten på ett sätt som är oförenligt med detta syfte. |
| --- | --- |

b)

Personuppgifter skall insamlas i det specifika, uttryckliga och legitima syftet att genomföra detta avtal och får inte bearbetas ytterligare av den meddelande eller mottagande myndigheten på ett sätt som är oförenligt med detta syfte.

| c) | Personuppgifter skall vara adekvata, relevanta och inte överdrivet omfattande i förhållande till det syfte för vilket de insamlas eller ytterligare bearbetas; meddelade personuppgifter får endast röra följande:






  i) | Uppgifter om den person som skall överföras (t.ex. förnamn, efternamn, andra namn som den berörda personen använder eller genom vilka han eller hon är känd, aliasnamn, kön, civilstånd, födelsedatum och födelseort, nuvarande och eventuellt tidigare medborgarskap). |
| --- | --- | --- |

c)

Personuppgifter skall vara adekvata, relevanta och inte överdrivet omfattande i förhållande till det syfte för vilket de insamlas eller ytterligare bearbetas; meddelade personuppgifter får endast röra följande:

i)

Uppgifter om den person som skall överföras (t.ex. förnamn, efternamn, andra namn som den berörda personen använder eller genom vilka han eller hon är känd, aliasnamn, kön, civilstånd, födelsedatum och födelseort, nuvarande och eventuellt tidigare medborgarskap).

| ii) | Pass, identitetskort eller körkort och andra identitetshandlingar eller resedokument (nummer, giltighetstid, datum för utfärdande, utfärdande myndighet samt ort för utfärdande). |
| --- | --- |

ii)

Pass, identitetskort eller körkort och andra identitetshandlingar eller resedokument (nummer, giltighetstid, datum för utfärdande, utfärdande myndighet samt ort för utfärdande).

| iii) | Anhalter och resvägar. |
| --- | --- |

iii)

Anhalter och resvägar.

| iv) | Andra upplysningar som är nödvändiga för att identifiera den person som skall överföras eller för att undersöka villkoren för återtagande enligt detta avtal. |
| --- | --- |

iv)

Andra upplysningar som är nödvändiga för att identifiera den person som skall överföras eller för att undersöka villkoren för återtagande enligt detta avtal.

| d) | Personuppgifter skall vara exakta och, vid behov, uppdaterade. |
| --- | --- |

d)

Personuppgifter skall vara exakta och, vid behov, uppdaterade.

| e) | Personuppgifter skall bevaras på ett sätt som gör det möjligt att identifiera personerna i fråga endast så länge som detta är nödvändigt för det syfte för vilket uppgifterna insamlades eller för vilket de bearbetas ytterligare. |
| --- | --- |

e)

Personuppgifter skall bevaras på ett sätt som gör det möjligt att identifiera personerna i fråga endast så länge som detta är nödvändigt för det syfte för vilket uppgifterna insamlades eller för vilket de bearbetas ytterligare.

| f) | Både den meddelande myndigheten och den mottagande myndigheten skall vidta alla åtgärder som är rimliga för att säkerställa rättelse, utplåning eller blockering av personuppgifter, när bearbetningen inte överensstämmer med bestämmelserna i denna artikel, framför allt om dessa uppgifter inte är adekvata, relevanta, exakta eller om de är överdrivet omfattande i förhållande till bearbetningens syfte. Detta omfattar även anmälan till den andra fördragsslutande parten av eventuell rättelse, utplåning eller blockering. |
| --- | --- |

f)

Både den meddelande myndigheten och den mottagande myndigheten skall vidta alla åtgärder som är rimliga för att säkerställa rättelse, utplåning eller blockering av personuppgifter, när bearbetningen inte överensstämmer med bestämmelserna i denna artikel, framför allt om dessa uppgifter inte är adekvata, relevanta, exakta eller om de är överdrivet omfattande i förhållande till bearbetningens syfte. Detta omfattar även anmälan till den andra fördragsslutande parten av eventuell rättelse, utplåning eller blockering.

| g) | Den mottagande myndigheten skall på begäran uppge för den meddelande myndigheten hur meddelade uppgifter har använts och vilka resultat som har uppnåtts vid bearbetningen. |
| --- | --- |

g)

Den mottagande myndigheten skall på begäran uppge för den meddelande myndigheten hur meddelade uppgifter har använts och vilka resultat som har uppnåtts vid bearbetningen.

| h) | Personuppgifter får endast meddelas till de behöriga myndigheterna. För vidarebefordran av uppgifter till andra organ krävs att den meddelande myndigheten i förväg ger sitt samtycke. |
| --- | --- |

h)

Personuppgifter får endast meddelas till de behöriga myndigheterna. För vidarebefordran av uppgifter till andra organ krävs att den meddelande myndigheten i förväg ger sitt samtycke.

| i) | De meddelande och mottagande myndigheterna är skyldiga att skriftligen registrera meddelandet och mottagandet av personuppgifter. |
| --- | --- |

i)

De meddelande och mottagande myndigheterna är skyldiga att skriftligen registrera meddelandet och mottagandet av personuppgifter.

Artikel 14

Icke-påverkansklausul

1.   Detta avtal skall inte påverka de rättigheter, förpliktelser och ansvar som gemenskapen, medlemsstaterna och Ukraina har enligt folkrätten och, framför allt, enligt gällande internationella konventioner eller avtal i vilka de är parter, inbegripet de som anges i ingressen.

2.   Inget i detta avtal skall förhindra att en person återsänds inom ramen för andra formella eller informella ordningar.

AVSNITT VI

GENOMFÖRANDE OCH TILLÄMPNING

Artikel 15

Gemensam kommitté för återtagande

1.   De avtalsslutande parterna skall bistå varandra vid tillämpningen och tolkningen av detta avtal. För detta ändamål skall de inrätta en gemensam kommitté för återtagande (nedan kallad ”kommittén”) som skall ha följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Att övervaka tillämpningen av detta avtal och ha regelbundna informationsutbyten om de genomförandeprotokoll som upprättats av enskilda medlemsstater och Ukraina i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

a)

Att övervaka tillämpningen av detta avtal och ha regelbundna informationsutbyten om de genomförandeprotokoll som upprättats av enskilda medlemsstater och Ukraina i enlighet med artikel 16.

| b) | Att utarbeta förslag och göra rekommendationer till ändringar av detta avtal. |
| --- | --- |

b)

Att utarbeta förslag och göra rekommendationer till ändringar av detta avtal.

| c) | Att besluta om de ordningar som behövs för en enhetlig tillämpning av detta avtal. |
| --- | --- |

c)

Att besluta om de ordningar som behövs för en enhetlig tillämpning av detta avtal.

2.   Kommitténs beslut skall vara bindande för de fördragsslutande parterna.

3.   Kommittén skall vara sammansatt av företrädare för Europeiska unionen och Ukraina. Gemenskapen skall företrädas av kommissionen, biträdd av experter från medlemsstaterna.

4.   Kommittén skall sammanträda vid behov på begäran av en av parterna.

5.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 16

Genomförandeprotokoll

1.   Ukraina och en medlemsstat får upprätta genomförandeprotokoll som skall omfatta bestämmelser om följande:

| a) | Hur de behöriga myndigheterna skall utses. |
| --- | --- |

a)

Hur de behöriga myndigheterna skall utses.

| b) | Gränsövergångsställen för överföring av personer. |
| --- | --- |

b)

Gränsövergångsställen för överföring av personer.

| c) | Ordningar för kommunikation mellan de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

Ordningar för kommunikation mellan de behöriga myndigheterna.

| d) | Former för återsändande enligt det påskyndade förfarandet. |
| --- | --- |

d)

Former för återsändande enligt det påskyndade förfarandet.

| e) | Villkor för återsändande under eskort, inbegripet transitering av tredjelandsmedborgare och statslösa personer under eskort. |
| --- | --- |

e)

Villkor för återsändande under eskort, inbegripet transitering av tredjelandsmedborgare och statslösa personer under eskort.

| f) | Andra medel och dokument som är nödvändiga för genomförandet av detta avtal. |
| --- | --- |

f)

Andra medel och dokument som är nödvändiga för genomförandet av detta avtal.

| g) | Förfaranden för återkrav av kostnader i samband med genomförandet av artikel 12 i detta avtal. |
| --- | --- |

g)

Förfaranden för återkrav av kostnader i samband med genomförandet av artikel 12 i detta avtal.

2.   De genomförandeprotokoll som avses i punkt 1 skall träda i kraft först efter det att den kommitté som avses i artikel 15 har underrättats.

3.   Ukraina samtycker till att tillämpa alla bestämmelser avseende punkt 1 d, e, f eller g i ett genomförandeprotokoll som upprättas med en medlemsstat även i sina förbindelser med en annan medlemsstat, om denna medlemsstat begär detta.

Artikel 17

Förhållande till medlemsstaternas bilaterala återtagandeavtal

1.   Om inte annat följer av punkt 2 skall bestämmelserna i detta avtal ha företräde framför bestämmelserna i alla bilaterala avtal eller andra rättsligt bindande instrument om återtagande av personer som har ingåtts eller kan komma att ingås mellan enskilda medlemsstater och Ukraina enligt artikel 16, i den mån bestämmelserna i dessa är oförenliga med bestämmelserna i detta avtal.

2.   De bestämmelser om återtagande av statslösa personer och tredjelandsmedborgare som finns i bilaterala avtal eller andra rättsligt bindande instrument som har ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Ukraina skall fortsätta att tillämpas under den tvåårsperiod som anges i artikel 20.3.

AVSNITT VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Territoriell tillämpning

1.   Om inte annat följer av punkt 2 skall detta avtal vara tillämpligt på det territorium där fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är tillämpligt och på Ukrainas territorium.

2.   Detta avtal skall inte vara tillämpligt på Konungariket Danmarks territorium.

Artikel 19

Ändringar av avtalet

Detta avtal kan komma att ändras och kompletteras genom överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna. Ändringar och tillägg skall upprättas i form av separata protokoll, som skall utgöra en integrerad del av detta avtal och träda i kraft i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 20 i detta avtal.

Artikel 20

Ikraftträdande, giltighetstid och upphörande

1.   Detta avtal skall ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna i enlighet med deras respektive förfaranden.

2.   Om inte annat följer av punkt 3 skall detta avtal träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då de avtalsslutande parterna underrättar varandra om att de förfaranden som avses i punkt 1 är avslutade.

3.   De skyldigheter som fastställs i artikel 3 i detta avtal skall bli tillämpliga först två år efter den dag som anges i punkt 2 i denna artikel. Under denna tvåårsperiod skall de endast tillämpas på statslösa personer och medborgare i tredjeländer med vilka Ukraina har ingått bilaterala fördrag eller ordningar om återtagande. Såsom anges i artikel 17.2 skall de bestämmelser om återtagande av statslösa personer och tredjelandsmedborgare som finns i bilaterala avtal eller andra rättsligt bindande instrument som har ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Ukraina fortsätta att tillämpas under denna tvåårsperiod.

4.   Detta avtal ingås på obestämd tid.

5.   Var och en av parterna får säga upp avtalet genom att officiellt underrätta den andra parten. Detta avtal skall upphöra att gälla sex månader efter dagen för en sådan underrättelse.

Artikel 21

Bilagor

Bilagorna 1–8 skall utgöra en integrerad del av detta avtal.

Utfärdat i Luxemburg den artonde juni tjugohundrasju i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och ukrainska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Украйиа

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l’Ukraine

Per l’Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

За Υκραїиу

Image

BILAGA 1

GEMENSAM FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT BETRÄFFANDE MEDBORGARSKAP

(Artikel 6.1 a)

| — | Alla slag av pass (nationella pass, diplomatpass, tjänstepass, kollektiva pass och ersättningspass inklusive pass för barn). |
| --- | --- |

—

Alla slag av pass (nationella pass, diplomatpass, tjänstepass, kollektiva pass och ersättningspass inklusive pass för barn).

| — | Nationella identitetskort (inbegripet tillfälliga och provisoriska identitetskort). |
| --- | --- |

—

Nationella identitetskort (inbegripet tillfälliga och provisoriska identitetskort).

| — | Militära tjänsteböcker och militära identitetshandlingar. |
| --- | --- |

—

Militära tjänsteböcker och militära identitetshandlingar.

| — | Sjöfartsböcker, tjänstgöringsbevis för skeppare och sjömanspass. |
| --- | --- |

—

Sjöfartsböcker, tjänstgöringsbevis för skeppare och sjömanspass.

| — | Intyg om medborgarskap eller andra officiella dokument i vilka medborgarskap nämns eller anges. |
| --- | --- |

—

Intyg om medborgarskap eller andra officiella dokument i vilka medborgarskap nämns eller anges.

BILAGA 2

GEMENSAM FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT BETRÄFFANDE MEDBORGARSKAP

(Artikel 6.1 b)

| — | Fotokopior av något dokument som anges i bilaga 1 till detta avtal. |
| --- | --- |

—

Fotokopior av något dokument som anges i bilaga 1 till detta avtal.

| — | Körkort eller fotokopior av körkort. |
| --- | --- |

—

Körkort eller fotokopior av körkort.

| — | Födelseattester eller fotokopior av födelseattester. |
| --- | --- |

—

Födelseattester eller fotokopior av födelseattester.

| — | Tjänstekort från företag eller fotokopior av sådana tjänstekort. |
| --- | --- |

—

Tjänstekort från företag eller fotokopior av sådana tjänstekort.

| — | Uppgifter från vittnen. |
| --- | --- |

—

Uppgifter från vittnen.

| — | Förklaringar lämnade av den berörda personen och språk som han eller hon talar, t.ex. officiella testresultat för att fastställa personens medborgarskap. I denna bilaga avses med officiellt test ett test som utförs på uppdrag av eller genom myndigheterna i den begärande staten och som styrks av den anmodade staten. |
| --- | --- |

—

Förklaringar lämnade av den berörda personen och språk som han eller hon talar, t.ex. officiella testresultat för att fastställa personens medborgarskap. I denna bilaga avses med officiellt test ett test som utförs på uppdrag av eller genom myndigheterna i den begärande staten och som styrks av den anmodade staten.

| — | Varje annat dokument som kan vara till hjälp för fastställande av den berörda personens medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Varje annat dokument som kan vara till hjälp för fastställande av den berörda personens medborgarskap.

BILAGA 3

GEMENSAM FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT BETRÄFFANDE TREDJELANDSMEDBORGARE OCH STATSLÖSA PERSONER

(Artikel 7.1)

BILAGA 3A

| — | Officiella förklaringar som lämnas inom ramen för det påskyndade förfarandet, framför allt av befullmäktigad gränsmyndighetspersonal som kan intyga den berörda personens gränsövergång från den anmodade staten direkt till den begärande statens territorium. |
| --- | --- |

—

Officiella förklaringar som lämnas inom ramen för det påskyndade förfarandet, framför allt av befullmäktigad gränsmyndighetspersonal som kan intyga den berörda personens gränsövergång från den anmodade staten direkt till den begärande statens territorium.

| — | Flyg-, tåg-, buss- eller båtbiljetter med namn som visar var den berörda personen har vistats och hans eller hennes reseväg från den anmodade statens territorium direkt till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina). |
| --- | --- |

—

Flyg-, tåg-, buss- eller båtbiljetter med namn som visar var den berörda personen har vistats och hans eller hennes reseväg från den anmodade statens territorium direkt till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina).

| — | Passagerarlistor över flyg-, tåg-, buss- eller båtresor med namn som visar var den berörda personen har vistats och hans eller hennes reseväg från den anmodade statens territorium direkt till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina). |
| --- | --- |

—

Passagerarlistor över flyg-, tåg-, buss- eller båtresor med namn som visar var den berörda personen har vistats och hans eller hennes reseväg från den anmodade statens territorium direkt till den begärande statens territorium (eller medlemsstaternas territorium, om den anmodade staten är Ukraina).

BILAGA 3B

| — | Officiella förklaringar, särskilt av gränsmyndighetens personal och av andra vittnen som kan intyga den berörda personens gränsövergång. |
| --- | --- |

—

Officiella förklaringar, särskilt av gränsmyndighetens personal och av andra vittnen som kan intyga den berörda personens gränsövergång.

| — | Dokument, intyg och räkningar av alla slag (t.ex. hotellräkningar, besökskort hos läkare eller tandläkare, inträdeskort till offentliga eller privata institutioner, biluthyrningskontrakt, kreditkortskvitton, etc.) som tydligt visar att den berörda personen har uppehållit sig inom den anmodade statens territorium. |
| --- | --- |

—

Dokument, intyg och räkningar av alla slag (t.ex. hotellräkningar, besökskort hos läkare eller tandläkare, inträdeskort till offentliga eller privata institutioner, biluthyrningskontrakt, kreditkortskvitton, etc.) som tydligt visar att den berörda personen har uppehållit sig inom den anmodade statens territorium.

| — | Upplysningar som visar att den berörda personen har använt sig av en researrangörs eller resebyrås tjänster. |
| --- | --- |

—

Upplysningar som visar att den berörda personen har använt sig av en researrangörs eller resebyrås tjänster.

| — | Officiella förklaringar av den berörda personen i rättsliga eller administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Officiella förklaringar av den berörda personen i rättsliga eller administrativa förfaranden.

BILAGA 4

GEMENSAM FÖRTECKNING ÖVER DOKUMENT BETRÄFFANDE TREDJELANDSMEDBORGARE OCH STATSLÖSA PERSONER

(Artikel 7.2)

BILAGA 4A

| — | Giltig visering eller giltigt uppehållstillstånd utfärdat av den anmodade staten. |
| --- | --- |

—

Giltig visering eller giltigt uppehållstillstånd utfärdat av den anmodade staten.

| — | Inrese- och avresestämplar eller liknande påteckning i den berörda personens resedokument eller annan bevisning för inresa/avresa. |
| --- | --- |

—

Inrese- och avresestämplar eller liknande påteckning i den berörda personens resedokument eller annan bevisning för inresa/avresa.

BILAGA 4B

Fotokopior av varje dokument som förtecknas i del A.

BILAGA 5

Image

Image

Image

BILAGA 6

Image

Image

BILAGA 7

EU:S ENHETLIGT UTFORMADE RESEDOKUMENT FÖR UTVISNING

(i enlighet med formuläret i Europeiska unionens råds rekommendation av den 30 november 1994)

BILAGA 8

UKRAINAS TILLSTÅNDSBEVIS FÖR ÅTERVÄNDANDE

GEMENSAM FÖRKLARING OM UKRAINA

Med resedokument avses ett dokument som är giltigt för utrikesresa utfärdat av Ukraina, en av medlemsstaterna eller den stat där den person som skall återtas är medborgare eller har sin fasta adress.

GEMENSAM FÖRKLARING OM ARTIKEL 2.1

De avtalsslutande parterna noterar att en ukrainsk medborgare eller EU-medborgare enligt den nationella lagstiftningen i Ukraina och medlemsstaterna inte kan fråntas sitt medborgarskap utan att erhålla medborgarskap i ett annat land.

Parterna är eniga om att samråda med varandra i god tid om denna rättsliga situation skulle förändras.

GEMENSAM FÖRKLARING OM DANMARK

De avtalsslutande parterna noterar att detta avtal inte är tillämpligt på Konungariket Danmarks territorium eller på medborgare i Konungariket Danmark. Under dessa omständigheter bör Ukraina och Danmark ingå ett återtagandeavtal med motsvarande innehåll som i detta avtal.

GEMENSAM FÖRKLARING OM ISLAND OCH NORGE

De avtalsslutande parterna noterar de nära förbindelserna mellan Europeiska gemenskapen och Island och Norge, särskilt i kraft av avtalet av den 18 maj 1999 beträffande dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Under dessa omständigheter bör Ukraina och Danmark ingå ett återtagandeavtal med motsvarande innehåll som i detta avtal.

GEMENSAM FÖRKLARING OM TEKNISKT OCH FINANSIELLT STÖD

Båda parterna är eniga om att genomföra detta avtal på grundval av principerna om delat ansvar, solidaritet och jämlikt partnerskap i syfte att hantera migrationsströmmarna mellan Ukraina och EU.

EU förbinder sig därför att ställa ekonomiska medel till förfogande för att stödja Ukraina i genomförandet av detta avtal. Särskild uppmärksamhet kommer därvid att ägnas kapacitetsuppbyggnad. Stödet kommer att tillhandahållas inom ramen för de övergripande prioriteringarna för biståndet till Ukraina, som en del av det samlade stöd som står till Ukrainas förfogande och med iakttagande av de relevanta bestämmelser och förfaranden som gäller för genomförandet av EG:s externa bistånd.

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/66

---

RÅDETS BESLUT

av den 29 november 2007

om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar

(2007/840/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 b iii jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och artikel 300.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1) och,

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat fram ett avtal med Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar.

| (2) | Avtalet undertecknades på Europeiska gemenskapens vägnar den 18 juni 2007, med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med ett rådsbeslut av den 12 juni 2007. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet undertecknades på Europeiska gemenskapens vägnar den 18 juni 2007, med förbehåll för att det kan komma att ingås vid en senare tidpunkt, i enlighet med ett rådsbeslut av den 12 juni 2007.

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

| (4) | Genom avtalet inrättas en gemensam kommitté för förvaltningen av avtalet som själv får anta sin arbetsordning. Det är lämpligt att införa ett förenklat förfarande för fastställandet av gemenskapens ståndpunkt i denna fråga. |
| --- | --- |

(4)

Genom avtalet inrättas en gemensam kommitté för förvaltningen av avtalet som själv får anta sin arbetsordning. Det är lämpligt att införa ett förenklat förfarande för fastställandet av gemenskapens ståndpunkt i denna fråga.

| (5) | I enlighet med det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning och protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket och Irland. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning och protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, deltar Förenade kungariket och Irland inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket och Irland.

| (6) | I enlighet med det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande ska göra den anmälan som föreskrivs i artikel 14.1 i avtalet (2).

Artikel 3

Kommissionen, biträdd av experter från medlemsstaterna, ska företräda gemenskapen i den gemensamma expertkommitté som inrättas genom artikel 12 i avtalet.

Artikel 4

Gemenskapens ståndpunkt i den gemensamma expertkommittén i fråga om antagandet av dess arbetsordning, i enlighet med artikel 12.4 i avtalet, ska antas av kommissionen efter samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet.

Artikel 5

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 29 november 2007.

På rådets vägnar

M. LINO

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 13 november 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

2

Europeiska unionens officiella tidning

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

nedan kallad ”gemenskapen”, och

UKRAINA,

nedan kallade ”parterna”,

SOM STRÄVAR EFTER att ytterligare utveckla de vänskapliga förbindelserna mellan de avtalsslutande parterna och önskar underlätta de mellanfolkliga kontakterna som en viktig förutsättning för en stabil utveckling av ekonomiska, humanitära, kulturella, vetenskapliga och andra band, genom att förenkla utfärdandet av viseringar till medborgare i Ukraina,

SOM ÖNSKAR reglera ordningen för ömsesidiga resor för medborgare i Ukraina och Europeiska unionens medlemsstater,

SOM ERINRAR SIG att EU-medborgare från och med den 1 maj 2005 är befriade från viseringskravet när de reser till Ukraina för en period av högst 90 dagar eller transiterar genom Ukrainas territorium,

SOM ERKÄNNER att om Ukraina återinför kravet på visering för EU-medborgare kommer samma förenklade viseringsförfaranden som beviljas ukrainska medborgare enligt avtalet, automatiskt, på ömsesidig grundval, att tillämpas på EU-medborgare,

SOM BEAKTAR den politiska handlingsplanen för förbindelserna mellan EU och Ukraina, där det noterades att en konstruktiv dialog om förenklade viseringsförfaranden skulle upprättas mellan EU och Ukraina i syfte att förbereda förhandlingar om ett avtal om förenklade viseringsförfaranden, med beaktande av behovet av att samtidigt göra framsteg i de pågående förhandlingarna om ett återtagandeavtal mellan EU och Ukraina,

SOM ÄR MEDVETNA om att denna förenkling av viseringsförfarandena inte bör leda till olaglig invandring och som särskilt uppmärksammar säkerhet och återtagande,

SOM ERKÄNNER att införandet av en viseringsfri reseordning för medborgare i Ukraina är ett långsiktigt perspektiv,

SOM BEAKTAR protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning och protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogade till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Förenade kungariket och Irland,

SOM BEAKTAR protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och som bekräftar att bestämmelserna i detta avtal inte är tillämpliga på Konungariket Danmark,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Syftet med detta avtal är att förenkla utfärdandet av viseringar för vistelser som är avsedda att vara högst 90 dagar per 180-dagarsperiod för medborgare i Ukraina.

2.   Om Ukraina återinför kravet på visering för EU-medborgare eller vissa kategorier av EU-medborgare kommer samma förenklade viseringsförfaranden som beviljas ukrainska medborgare enligt detta avtal, automatiskt, på ömsesidig grundval, att tillämpas på EU-medborgare.

Artikel 2

Generalklausul

1.   De förenklade viseringsförfaranden som föreskrivs i detta avtal skall endast vara tillämpliga på medborgare i Ukraina i den mån dessa inte är undantagna från viseringskravet genom bestämmelser i gemenskapens eller medlemsstaternas lagar och andra författningar, detta avtal eller andra internationella avtal.

2.   Den nationella lagstiftningen i Ukraina eller medlemsstaterna eller gemenskapslagstiftningen skall vara tillämplig på frågor som inte omfattas av bestämmelserna i detta avtal, såsom vägran att utfärda visering, erkännande av resedokument, bevis för att det finns tillräckliga medel för uppehället samt avvisnings- och utvisningsåtgärder.

Artikel 3

Definitioner

I detta avtal avses med

| a) | : | medlemsstat | : | en medlemsstat i Europeiska unionen, med undantag av Konungariket Danmark, Republiken Irland samt Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | : | medborgare i Europeiska unionen | : | en medborgare i en medlemsstat enligt definitionen i led a, |
| c) | : | medborgare i Ukraina | : | varje person som innehar medborgarskap i Ukraina, |
| d) | : | visering | : | ett tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat eller ett beslut som har fattats av en medlemsstat och som krävs för






  — | inresa för en planerad vistelse i den medlemsstaten eller i flera medlemsstater om sammanlagt högst 90 dagar, |

a)

:

medlemsstat

:

en medlemsstat i Europeiska unionen, med undantag av Konungariket Danmark, Republiken Irland samt Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland,

b)

:

medborgare i Europeiska unionen

:

en medborgare i en medlemsstat enligt definitionen i led a,

c)

:

medborgare i Ukraina

:

varje person som innehar medborgarskap i Ukraina,

d)

:

visering

:

ett tillstånd som har utfärdats av en medlemsstat eller ett beslut som har fattats av en medlemsstat och som krävs för

—

inresa för en planerad vistelse i den medlemsstaten eller i flera medlemsstater om sammanlagt högst 90 dagar,

| — | inresa för transitering genom den medlemsstatens eller flera medlemsstaters territorium, |
| --- | --- |

—

inresa för transitering genom den medlemsstatens eller flera medlemsstaters territorium,

e)

:

lagligen bosatt

:

en medborgare i Ukraina som på grundval av gemenskapens lagstiftning eller nationell lagstiftning fått tillstånd eller har rätt att vistas längre tid än 90 dagar inom en medlemsstats territorium,

Artikel 4

Dokument som styrker syftet med resan

1.   För följande kategorier av medborgare i Ukraina skall följande dokument vara tillräckliga för att motivera syftet med resan till den andra partens territorium:

| a) | För medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en av medlemsstaternas territorium:






  — | En skrivelse avfattad av en behörig myndighet i Ukraina som bekräftar att den sökande är medlem av dess delegation och reser till den andra partens territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan. |
| --- | --- | --- |

a)

För medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en av medlemsstaternas territorium:

—

En skrivelse avfattad av en behörig myndighet i Ukraina som bekräftar att den sökande är medlem av dess delegation och reser till den andra partens territorium för att delta i ovannämnda evenemang, tillsammans med en kopia av den officiella inbjudan.

| b) | För affärsmän och företrädare för näringslivsorganisationer:






  — | En skriftlig inbjudan från en som värd agerande juridisk person eller företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga och lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- | --- |

b)

För affärsmän och företrädare för näringslivsorganisationer:

—

En skriftlig inbjudan från en som värd agerande juridisk person eller företag, eller ett kontor eller en filial till dessa, statliga och lokala myndigheter i medlemsstaterna eller en kommitté som anordnar handels- och industriutställningar, konferenser och symposier vilka hålls inom medlemsstaternas territorier.

| c) | För chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina:






  — | En skriftlig inbjudan från den nationella sammanslutning av transportföretag i Ukraina som ansvarar för internationell vägtransport med angivande av resornas syfte, längd och frekvens. |
| --- | --- | --- |

c)

För chaufförer som utför internationella gods- och passagerartransporter till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina:

—

En skriftlig inbjudan från den nationella sammanslutning av transportföretag i Ukraina som ansvarar för internationell vägtransport med angivande av resornas syfte, längd och frekvens.

| d) | För medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier.






  — | En skriftlig inbjudan från det behöriga järnvägsföretaget i Ukraina med angivande av resornas syfte, längd och frekvens. |
| --- | --- | --- |

d)

För medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier.

—

En skriftlig inbjudan från det behöriga järnvägsföretaget i Ukraina med angivande av resornas syfte, längd och frekvens.

| e) | För journalister:






  — | Ett intyg eller annat dokument utfärdat av en yrkesorganisation som styrker att den berörda personen är en kvalificerad journalist samt ett dokument utfärdat av hans eller hennes arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete. |
| --- | --- | --- |

e)

För journalister:

—

Ett intyg eller annat dokument utfärdat av en yrkesorganisation som styrker att den berörda personen är en kvalificerad journalist samt ett dokument utfärdat av hans eller hennes arbetsgivare som anger att syftet med resan är att utföra journalistiskt arbete.

| f) | För personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter. |
| --- | --- | --- |

f)

För personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen att delta i dessa verksamheter.

| g) | För elever, studenter, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet:






  — | En skriftlig inbjudan eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd eller studentkort eller intyg för de kurser som skall bevistas. |
| --- | --- | --- |

g)

För elever, studenter, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte, även inom ramen för utbytesprogram och annan skolrelaterad verksamhet:

—

En skriftlig inbjudan eller ett intyg om inskrivning från det universitet eller den högskola eller skola som agerar som värd eller studentkort eller intyg för de kurser som skall bevistas.

| h) | För deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal:






  — | En skriftlig inbjudan från värdorganisationen: behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

h)

För deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal:

—

En skriftlig inbjudan från värdorganisationen: behöriga myndigheter, nationella idrottsförbund eller nationella olympiska kommittéer i medlemsstaterna.

| i) | För deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter:






  — | En skriftlig inbjudan från förvaltningschefen eller borgmästaren på dessa orter. |
| --- | --- | --- |

i)

För deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter:

—

En skriftlig inbjudan från förvaltningschefen eller borgmästaren på dessa orter.

| j) | För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium:






  — | En skriftlig inbjudan från värdpersonen. |
| --- | --- | --- |

j)

För nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – vilka besöker medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium:

—

En skriftlig inbjudan från värdpersonen.

| k) | För anhöriga som skall delta i begravningsceremonier:






  — | Ett officiellt dokument som bekräftar dödsfallet samt en bekräftelse på den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte. |
| --- | --- | --- |

k)

För anhöriga som skall delta i begravningsceremonier:

—

Ett officiellt dokument som bekräftar dödsfallet samt en bekräftelse på den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.

| l) | För besök på militära och civila begravningsplatser:






  — | Ett officiellt dokument som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte. |
| --- | --- | --- |

l)

För besök på militära och civila begravningsplatser:

—

Ett officiellt dokument som bekräftar att graven finns och underhålls samt den sökandes släktband eller annat förhållande till den gravsatte.

| m) | För besök av medicinska skäl:






  — | Ett officiellt dokument från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården. |
| --- | --- | --- |

m)

För besök av medicinska skäl:

—

Ett officiellt dokument från den medicinska inrättningen som bekräftar att det finns ett behov av läkarvård vid den inrättningen samt bevis för tillräckliga ekonomiska medel att betala läkarvården.

2.   Den skriftliga inbjudan som avses i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter:

| a) | För den inbjudna personen: för- och efternamn, födelsedatum, kön, medborgarskap, identitetshandlingens nummer, resans tidpunkt och syfte, antal inresor och namn på minderåriga barn som medföljer den inbjudna personen. |
| --- | --- |

a)

För den inbjudna personen: för- och efternamn, födelsedatum, kön, medborgarskap, identitetshandlingens nummer, resans tidpunkt och syfte, antal inresor och namn på minderåriga barn som medföljer den inbjudna personen.

| b) | För den person som utfärdar inbjudan: för- och efternamn samt adress, eller |
| --- | --- |

b)

För den person som utfärdar inbjudan: för- och efternamn samt adress, eller

| c) | för den juridiska person, det företag eller den organisation som utfärdar inbjudan: fullständiga namn- och adressuppgifter, och






  — | om inbjudan har utfärdats av en organisation: namn på och befattning för den person som undertecknat inbjudan, |
| --- | --- | --- |

c)

för den juridiska person, det företag eller den organisation som utfärdar inbjudan: fullständiga namn- och adressuppgifter, och

—

om inbjudan har utfärdats av en organisation: namn på och befattning för den person som undertecknat inbjudan,

| — | om den person som utfärdar inbjudan är en juridisk person eller ett företag eller ett kontor eller en filial till dessa, som etablerats inom en medlemsstats territorium: registreringsnummer i enlighet med vad som krävs i den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

—

om den person som utfärdar inbjudan är en juridisk person eller ett företag eller ett kontor eller en filial till dessa, som etablerats inom en medlemsstats territorium: registreringsnummer i enlighet med vad som krävs i den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

3.   För de kategorier av personer som anges i punkt 1 skall alla typer av viseringar utfärdas i enlighet med det förenklade förfarandet utan krav på annan motivering, inbjudan eller validering gällande resans syfte som föreskrivs i medlemsstaternas lagstiftning.

Artikel 5

Utfärdande av viseringar för flera inresor

1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på upp till fem år för följande kategorier av personer:

| a) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar och parlament, författningsdomstolar och högsta domstolar, om dessa inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal, när de utövar sina ämbeten, med en giltighetstid som inskränker sig till deras ämbetsperiod, om denna är kortare än fem år. |
| --- | --- |

a)

Ledamöter i nationella och regionala regeringar och parlament, författningsdomstolar och högsta domstolar, om dessa inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal, när de utövar sina ämbeten, med en giltighetstid som inskränker sig till deras ämbetsperiod, om denna är kortare än fem år.

| b) | Permanenta medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, regelbundet skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

b)

Permanenta medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, regelbundet skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom medlemsstaternas territorium.

| c) | Makar och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, samt föräldrar (även förmyndare), vilka besöker medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium, med en giltighetstid som inskränker sig till giltighetstiden för deras uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

c)

Makar och barn (även adopterade), som är under 21 år eller som är underhållsberättigade, samt föräldrar (även förmyndare), vilka besöker medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium, med en giltighetstid som inskränker sig till giltighetstiden för deras uppehållstillstånd.

| d) | Affärsmän och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Affärsmän och företrädare för näringslivsorganisationer som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| e) | Journalister. |
| --- | --- |

e)

Journalister.

2.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på upp till ett år för följande kategorier av personer, förutsatt att dessa under det föregående året har erhållit minst en visering, som de har använt i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta statens territorium och att det finns skäl för att ansöka om en visering för flera inresor:

| a) | Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina. |
| --- | --- |

a)

Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina.

| b) | Medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

b)

Medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier.

| c) | Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra, och som regelbundet reser till medlemsstaterna.

| d) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal. |
| --- | --- |

d)

Deltagare i internationella idrottsevenemang och medföljande personal.

| e) | Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter. |
| --- | --- |

e)

Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter.

3.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall utfärda viseringar för flera inresor med en giltighetstid på minst två år och högst fem år till de kategorier av personer som anges i punkt 2 i denna artikel, förutsatt att dessa under de senaste två åren har använt ettåriga viseringar för flera inresor i enlighet med lagstiftningen om inresa till och vistelse inom den besökta statens territorium och att skälen för att ansöka om en visering för flera inresor fortfarande är giltiga.

4.   Den sammanlagda vistelsen på medlemsstaternas territorium för de personer som avses i punkterna 1–3 får inte överstiga 90 dagar per 180-dagarsperiod.

Artikel 6

Avgifter för handläggning av viseringsansökningar

1.   Avgiften för handläggning av ukrainska medborgares viseringsansökningar skall vara 35 EUR. Detta belopp får omprövas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 14.4.

2.   Om Ukraina återinför viseringskravet för EU-medborgare får den viseringsavgift som tas ut av Ukraina inte vara högre än 35 EUR eller, om avgiften omprövas i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 14.4, det belopp som överenskommits.

3.   Medlemsstaterna skall ta ut en avgift på 70 EUR för handläggningen av viseringar när den viseringssökande har lämnat in en viseringsansökan och styrkande handlingar senast tre dagar före den planerade avresedagen. Detta skall inte gälla de fall som anges i artikel 6.4 b, c, e, f, j, k och i artikel 7.3. För de kategorier som anges i artikel 6.4 a, d, g, h, i och l-n skall i brådskande fall avgiften vara den som föreskrivs i artikel 6.1.

4.   Avgifter för handläggning av viseringsansökningar får inte tas ut för följande kategorier av personer:

| a) | Nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – till medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

a)

Nära anhöriga – makar, barn (även adopterade), föräldrar (även förmyndare), far- och morföräldrar samt barnbarn – till medborgare i Ukraina som är lagligen bosatta inom medlemsstaternas territorium.

| b) | Medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en av medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

b)

Medlemmar i officiella delegationer som, efter en offentlig inbjudan ställd till Ukraina, skall delta i möten, samråd, förhandlingar eller utbytesprogram, eller i evenemang som anordnas av mellanstatliga organisationer inom en av medlemsstaternas territorium.

| c) | Ledamöter i nationella och regionala regeringar och parlament, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal. |
| --- | --- |

c)

Ledamöter i nationella och regionala regeringar och parlament, författningsdomstolar och högsta domstolar, om de inte är undantagna från viseringskravet genom detta avtal.

| d) | Elever, studenter, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte. |
| --- | --- |

d)

Elever, studenter, forskarstuderande och medföljande lärare som reser i studie- eller utbildningssyfte.

| e) | Funktionshindrade personer och personer som, vid behov, medföljer dem. |
| --- | --- |

e)

Funktionshindrade personer och personer som, vid behov, medföljer dem.

| f) | Personer som har uppvisat dokument vilka styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling varvid också en medföljande person skall befrias från avgifterna, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk. |
| --- | --- |

f)

Personer som har uppvisat dokument vilka styrker att de måste företa sin resa av humanitära skäl, vilket inbegriper brådskande medicinsk behandling varvid också en medföljande person skall befrias från avgifterna, eller för att närvara vid en nära anhörigs begravning eller för att besöka en nära anhörig som är allvarligt sjuk.

| g) | Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som åtföljer dem. |
| --- | --- |

g)

Deltagare i internationella idrottsevenemang och personer som åtföljer dem.

| h) | Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra. |
| --- | --- |

h)

Personer som deltar i vetenskapliga, kulturella och konstnärliga verksamheter, inklusive utbytesprogram som anordnas av universitet och andra.

| i) | Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter. |
| --- | --- |

i)

Deltagare i officiella utbytesprogram som anordnas av vänorter.

| j) | Journalister. |
| --- | --- |

j)

Journalister.

| k) | Pensionstagare. |
| --- | --- |

k)

Pensionstagare.

| l) | Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina. |
| --- | --- |

l)

Chaufförer som utför internationell gods- och passagerartransport till medlemsstaternas territorier i fordon registrerade i Ukraina.

| m) | Medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

m)

Medlemmar i tåg-, kylvagns- och lokomotivbesättningar på tåg i internationell trafik som färdas till medlemsstaternas territorier.

| n) | Barn under 18 år och underhållsberättigade barn under 21 år. |
| --- | --- |

n)

Barn under 18 år och underhållsberättigade barn under 21 år.

Artikel 7

Handläggningstiden för viseringsansökningar

1.   Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall fatta ett beslut med anledning av ansökan om utfärdande av en visering inom tio kalenderdagar från dagen för mottagandet av ansökan och de dokument som krävs för utfärdande av viseringen.

2.   Tidsfristen för att fatta ett beslut med anledning av en viseringsansökan får förlängas upp till 30 kalenderdagar i enskilda fall, särskilt när det krävs en ytterligare prövning av ansökan.

3.   Tidsfristen för att fatta ett beslut med anledning av en viseringsansökan får i brådskande fall förkortas till två arbetsdagar eller ännu kortare tid.

Artikel 8

Avresa i fall av förlorade eller stulna dokument

Medborgare i Europeiska unionen och Ukraina som har förlorat eller bestulits på sina identitetshandlingar under vistelsen inom Ukrainas eller medlemsstaternas territorium får lämna detta territorium på grundval av giltiga identitetshandlingar som berättigar till gränspassage, utfärdade av medlemsstaternas eller Ukrainas diplomatiska eller konsulära beskickningar utan någon visering eller annat tillstånd.

Artikel 9

Förlängning av visering vid exceptionella omständigheter

Medborgare i Ukraina som på grund av force majeure inte kan lämna medlemsstaternas territorium senast vid den tidpunkt som anges i deras viseringar skall utan kostnad få sin visering förlängd i enlighet med den lagstiftning som tillämpas av den mottagande staten så länge som krävs för att de skall kunna återvända till den stat där de har sin hemvist.

Artikel 10

Diplomatpass

1.   Medborgare i Ukraina som innehar ett giltigt diplomatpass skall få resa in på, lämna och transitera genom medlemsstaternas territorium utan visering.

2.   De personer som avses i punkt 1 får vistas på medlemsstaternas territorium under en period på högst 90 dagar per 180-dagarsperiod.

Artikel 11

Viseringars territoriella giltighet

Om inte annat följer av bestämmelser i medlemsstaternas nationella lagar och andra författningar om nationell säkerhet och om inte annat följer av EU:s regler om viseringar med begränsad territoriell giltighet, skall medborgare i Ukraina ha rätt att resa inom medlemsstaternas territorium på lika villkor som Europeiska unionens medborgare.

Artikel 12

Gemensam kommitté för förvaltning av avtalet

1.   Parterna skall inrätta en gemensam expertkommitté (nedan kallad ”kommittén”) bestående av företrädare för Europeiska gemenskapen och Ukraina. Gemenskapen skall företrädas av Europeiska gemenskapernas kommission, som skall biträdas av experter från medlemsstaterna.

2.   Kommittén skall i synnerhet ha till uppgift att

| a) | övervaka genomförandet av detta avtal, |
| --- | --- |

a)

övervaka genomförandet av detta avtal,

| b) | föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal, |
| --- | --- |

b)

föreslå ändringar av eller tillägg till detta avtal,

| c) | lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av bestämmelserna i detta avtal. |
| --- | --- |

c)

lösa tvister med anledning av tolkningen eller tillämpningen av bestämmelserna i detta avtal.

3.   Kommittén skall sammanträda närhelst detta är nödvändigt, på begäran av en av parterna, dock minst en gång om året.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 13

Detta avtals förhållande till bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och Ukraina

Detta avtal skall från och med sitt ikraftträdande ha företräde framför bestämmelserna i alla bilaterala eller multilaterala avtal eller arrangemang som ingåtts mellan enskilda medlemsstater och Ukraina, i den mån bestämmelserna i de sistnämnda avtalen eller arrangemangen omfattar frågor som tas upp i detta avtal.

Artikel 14

Slutbestämmelser

1.   Detta avtal skall ratificeras eller godkännas av parterna i enlighet med deras respektive förfaranden och träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter den dag då parterna underrättar varandra om att de förfaranden som nämns ovan är avslutade.

2.   Med avvikelse från punkt 1 träder detta avtal i kraft först på dagen för ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om återtagande av personer, om den dagen infaller efter den dag som avses i punkt 1.

3.   Detta avtal ingås på obestämd tid, såvida det inte sägs upp i enlighet med punkt 6 i denna artikel.

4.   Avtalet får ändras genom skriftlig överenskommelse mellan parterna. Ändringar skall träda i kraft efter det att parterna har underrättat varandra om att de interna förfaranden som är nödvändiga för detta är avslutade.

5.   Var och en av parterna får helt eller delvis avbryta tillämpningen av detta avtal av skäl som rör den allmänna ordningen, skyddet av nationell säkerhet eller skyddet av folkhälsan. Beslutet om detta skall anmälas till den andra parten senast 48 timmar innan det träder i kraft. Den part som har avbrutit tillämpningen av detta avtal skall omedelbart underrätta den andra parten när skälen för avbrytandet av tillämpningen inte längre föreligger.

6.   Var och en av parterna får säga upp detta avtal genom skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet skall upphöra att gälla 90 dagar från dagen för denna anmälan.

Utfärdat i Luxemburg den artonde juni tjugohundrasju i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och ukrainska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

3a Євролейське Спiвтовaриство

Image

Image

За Укрaйнa

Por Ucrania

Za Ukrajinu

For Ukraine

Für die Ukraine

Ukraina nimel

Για την Ουκρανία

For Ukraine

Pour l'Ukraine

Per l'Ucraina

Ukrainas vārdā

Ukrainos vardu

Ukrajna részéről

Għall-Ukrajna

Voor Oekraïne

W imieniu Ukrainy

Pela Ucrânia

Pentru Ucraina

Za Ukrajinu

Za Ukrajino

Ukrainan puolesta

På Ukrainas vägnar

3а Уκраїну

Image

PROTOKOLL TILL AVTALET ANGÅENDE MEDLEMSSTATER SOM INTE TILL FULLO TILLÄMPAR SCHENGENREGELVERKET

De medlemsstater som är bundna av Schengenregelverket men som ännu inte utfärdar Schengenviseringar skall, i avvaktan på att rådet fattar beslut för detta ändamål, utfärda nationella viseringar vilkas giltighet skall inskränkas till deras eget territorium.

Dessa medlemsstater får enhälligt godkänna Schengenviseringar och uppehållstillstånd för transitering genom deras territorium, i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 895/2006/EG av den 14 juni 2006.

FÖRKLARING FRÅN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OM UTFÄRDANDE AV VISERINGAR FÖR KORTARE VISTELSE FÖR BESÖK PÅ MILITÄRA OCH CIVILA BEGRAVNINGSPLATSER

Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall som allmän regel utfärda viseringar för kortare vistelse för en period om upp till 14 dagar för personer som besöker militära och civila begravningsplatser.

GEMENSAM FÖRKLARING OM DANMARK

Parterna noterar att detta avtal inte är tillämpligt på Konungariket Danmarks beskickningar och konsulats förfaranden för utfärdande av viseringar.

Det är därför önskvärt att myndigheterna i Danmark och Ukraina utan dröjsmål ingår ett bilateralt avtal om förenklat utfärdande av viseringar på liknande villkor som avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina.

GEMENSAM FÖRKLARING OM FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND SAMT IRLAND

Parterna noterar att detta avtal inte är tillämpligt på territoriet för Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland samt Irland.

Det är därför önskvärt att myndigheterna i Förenade konungariket, Irland och Ukraina ingår bilaterala avtal om förenklat utfärdande av viseringar.

GEMENSAM FÖRKLARING OM ISLAND OCH NORGE

Parterna noterar de nära förbindelserna mellan Europeiska gemenskapen och Norge och Island, särskilt i kraft av avtalet av den 18 maj 1999 beträffande dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Det är därför önskvärt att myndigheterna i Norge, Island och Ukraina utan dröjsmål ingår bilaterala avtal om förenklat utfärdande av viseringar på liknande villkor som avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina.

KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM MOTIVERING AV BESLUT ATT AVSLÅ EN VISERING

Europeiska kommissionen, som är medveten om betydelsen av öppenhet gentemot viseringssökande, erinrar om att lagstiftningsförslaget om omarbetningen av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat antogs den 19 juli 2006, vilket behandlar frågan om motivering av avslag på viseringar och möjligheter att överklaga.

EUROPEISKA GEMENSKAPENS FÖRKLARING OM TILLTRÄDE FÖR VISERINGSSÖKANDE OCH HARMONISERING AV INFORMATION OM FÖRFARANDEN FÖR UTFÄRDANDE AV VISERING FÖR KORTARE VISTELSE SAMT DOKUMENT SOM MÅSTE BIFOGAS EN ANSÖKAN OM VISERING FÖR KORTARE VISTELSE

Europeiska kommissionen, som är medveten om betydelsen av öppenhet gentemot viseringssökande, erinrar om att lagstiftningsförslaget om omarbetningen av de gemensamma konsulära anvisningarna angående viseringar till diplomatiska beskickningar och karriärkonsulat antogs den 19 juli 2006, vilket behandlar frågan om villkoren för viseringssökande att få tillträde till medlemsstaternas beskickningar och konsulat.

När det gäller vilka upplysningar som skall lämnas till dem som ansöker om visering anser Europeiska gemenskapen att följande lämpliga åtgärder bör vidtas:

| — | Allmänt bör grundläggande information till de sökande om förfarandena och villkoren för att ansöka om visering och de utfärdade viseringarnas giltighet sammanställas. |
| --- | --- |

—

Allmänt bör grundläggande information till de sökande om förfarandena och villkoren för att ansöka om visering och de utfärdade viseringarnas giltighet sammanställas.

| — | Europeiska gemenskapen kommer att upprätta en förteckning över minimikrav i syfte att sörja för att ukrainska sökande får sammanhängande och enhetlig grundläggande information och att i princip samma krav ställs på inlämnande av styrkande dokument. |
| --- | --- |

—

Europeiska gemenskapen kommer att upprätta en förteckning över minimikrav i syfte att sörja för att ukrainska sökande får sammanhängande och enhetlig grundläggande information och att i princip samma krav ställs på inlämnande av styrkande dokument.

Den information som avses ovan bör få stor spridning (på konsulatens informationstavlor, i broschyrer, på webbplatser, etc.).

Medlemsstaternas beskickningar och konsulat skall tillhandahålla upplysningar om de möjligheter som finns inom ramen för Schengenregelverket att förenkla utfärdandet av viseringar för kortare vistelse i varje enskilt fall.

UTKAST TILL POLITISK FÖRKLARING OM DEN LOKALA GRÄNSTRAFIKEN

FÖRKLARING FRÅN POLEN, UNGERN, REPUBLIKEN SLOVAKIEN OCH RUMÄNIEN

Republiken Ungern, Republiken Polen, Republiken Slovakien samt Rumänien från och med den dag då landet går med i EU förklarar sig villiga att inleda förhandlingar om bilaterala avtal med Ukraina i syfte att genomföra den ordning för lokal gränstrafik som införts genom Europaparlamentets och rådets förordning av den 5 oktober 2006 om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av Schengenkonventionen.

---

Kommissionen

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/77

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 september 2007

om ett förfarande i enlighet med artikel 81 i EG-fördraget

(Ärende COMP/E-2/39.141 – Fiat)

[delgivet med nr K(2007) 4274]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2007/841/EG)

| (1) | Detta beslut, som antagits med stöd av artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1), riktar sig till Fiat Auto SpA (nedan kallat Fiat) och gäller tillhandahållande av teknisk information för reparation av fordon av märkena Fiat, Alfa Romeo och Lancia. |
| --- | --- |

(1)

Detta beslut, som antagits med stöd av artikel 9.1 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (1), riktar sig till Fiat Auto SpA (nedan kallat Fiat) och gäller tillhandahållande av teknisk information för reparation av fordon av märkena Fiat, Alfa Romeo och Lancia.

| (2) | Teknisk information består av data, processer och instruktioner som är nödvändiga för att undersöka, reparera och byta ut defekta/trasiga/slitna delar i ett motorfordon eller för att reparera ett fel i ett fordonssystem. Informationen omfattar följande sju huvudkategorier:






  — | Grundläggande parametrar (dokumentation av alla referensvärden och börvärden för de mätbara värden som avser fordonet, t.ex. för vridmoment, bromsar, hydrauliskt och pneumatiskt tryck). |
| --- | --- | --- |

(2)

Teknisk information består av data, processer och instruktioner som är nödvändiga för att undersöka, reparera och byta ut defekta/trasiga/slitna delar i ett motorfordon eller för att reparera ett fel i ett fordonssystem. Informationen omfattar följande sju huvudkategorier:

—

Grundläggande parametrar (dokumentation av alla referensvärden och börvärden för de mätbara värden som avser fordonet, t.ex. för vridmoment, bromsar, hydrauliskt och pneumatiskt tryck).

| — | Diagram och beskrivningar av olika reparations- och underhållsfaser (servicemanualer, tekniska dokument, t.ex. arbetsplaner eller beskrivningar av verktyg som används för att utföra en viss reparation samt diagram, t.ex. kopplingsscheman eller hydraulik). |
| --- | --- |

—

Diagram och beskrivningar av olika reparations- och underhållsfaser (servicemanualer, tekniska dokument, t.ex. arbetsplaner eller beskrivningar av verktyg som används för att utföra en viss reparation samt diagram, t.ex. kopplingsscheman eller hydraulik).

| — | Testning och diagnos (omfattar felsökningskoder, programvara och annan information som behövs för att söka fel på fordon); inte all denna information men en stor del av den ingår i elektroniska specialverktyg. |
| --- | --- |

—

Testning och diagnos (omfattar felsökningskoder, programvara och annan information som behövs för att söka fel på fordon); inte all denna information men en stor del av den ingår i elektroniska specialverktyg.

| — | Koder, programvara och annan information som behövs för att omprogrammera, återställa eller reinitiera de elektroniska kontrollenheter (electronic control units, ECU) som installerats i ett fordon. Denna kategori sammanhänger med den föregående i det avseendet att samma elektroniska verktyg ofta används för att diagnosticera ett fel, varefter de nödvändiga justeringarna göras via de elektroniska kontrollenheterna för att rätta till felet. |
| --- | --- |

—

Koder, programvara och annan information som behövs för att omprogrammera, återställa eller reinitiera de elektroniska kontrollenheter (electronic control units, ECU) som installerats i ett fordon. Denna kategori sammanhänger med den föregående i det avseendet att samma elektroniska verktyg ofta används för att diagnosticera ett fel, varefter de nödvändiga justeringarna göras via de elektroniska kontrollenheterna för att rätta till felet.

| — | Information om reservdelar, däribland reservdelskataloger med koder och beskrivningar samt om metoder för fordonsidentifiering (dvs. data som sammanhänger med ett visst fordon som gör det möjligt för en reparatör att identifiera individuella koder för de delar som anbringats i samband med monteringen av fordonet, och att identifiera de motsvarande koderna för kompatibla originalreservdelar för just det fordonet). |
| --- | --- |

—

Information om reservdelar, däribland reservdelskataloger med koder och beskrivningar samt om metoder för fordonsidentifiering (dvs. data som sammanhänger med ett visst fordon som gör det möjligt för en reparatör att identifiera individuella koder för de delar som anbringats i samband med monteringen av fordonet, och att identifiera de motsvarande koderna för kompatibla originalreservdelar för just det fordonet).

| — | Särskild information (återkallelsemeddelanden och upplysningar om ofta återkommande fel). |
| --- | --- |

—

Särskild information (återkallelsemeddelanden och upplysningar om ofta återkommande fel).

| — | Utbildningsmaterial. |
| --- | --- |

—

Utbildningsmaterial.

| (3) | I december 2006 inledde kommissionen ett förfarande och tillsände Fiat en preliminär bedömning i vilken den anförde den preliminära uppfattningen att Fiats avtal med företagets olika partner för efterförsäljningsservice för företagets motorfordon gav upphov till vissa betänkligheter avseende avtalens förenlighet med artikel 81.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(3)

I december 2006 inledde kommissionen ett förfarande och tillsände Fiat en preliminär bedömning i vilken den anförde den preliminära uppfattningen att Fiats avtal med företagets olika partner för efterförsäljningsservice för företagets motorfordon gav upphov till vissa betänkligheter avseende avtalens förenlighet med artikel 81.1 i EG-fördraget.

| (4) | Enligt kommissionens preliminära bedömning föreföll Fiat långt efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn (2), ha underlåtit att göra vissa typer av teknisk reparationsinformation tillgängliga. Vid den tidpunkt då kommissionens undersökning inleddes hade Fiat dessutom inte infört något effektivt system för att ge oberoende reparatörer tillgång till teknisk reparationsinformation i obuntad form. Fiat gjorde under loppet av kommissionens undersökning sin tekniska information mer lättillgänglig (särskilt genom att i juni 2005 inrätta en webbplats, nedan kallad TI-webbplatsen), men den information som gjordes tillgänglig för oberoende reparatörer föreföll fortfarande vara ofullständig. |
| --- | --- |

(4)

Enligt kommissionens preliminära bedömning föreföll Fiat långt efter utgången av den övergångsperiod som föreskrivs i kommissionens förordning (EG) nr 1400/2002 av den 31 juli 2002 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn (2), ha underlåtit att göra vissa typer av teknisk reparationsinformation tillgängliga. Vid den tidpunkt då kommissionens undersökning inleddes hade Fiat dessutom inte infört något effektivt system för att ge oberoende reparatörer tillgång till teknisk reparationsinformation i obuntad form. Fiat gjorde under loppet av kommissionens undersökning sin tekniska information mer lättillgänglig (särskilt genom att i juni 2005 inrätta en webbplats, nedan kallad TI-webbplatsen), men den information som gjordes tillgänglig för oberoende reparatörer föreföll fortfarande vara ofullständig.

| (5) | Det konstaterades i den preliminära undersökningen att de relevanta marknader som påverkades av metoden i fråga var marknaden för tillhandahållande av reparations- och underhållstjänster för personbilar och marknaden för tillhandahållande av teknisk information för reparatörer. De auktoriserade näten för märket Fiat hade mycket stora marknadsandelar på den förstnämnda av dessa marknader, medan Fiat på den sistnämnda marknaden var den enda leverantören som kunde erbjuda all den tekniska information som reparatörerna av deras fordon behövde. |
| --- | --- |

(5)

Det konstaterades i den preliminära undersökningen att de relevanta marknader som påverkades av metoden i fråga var marknaden för tillhandahållande av reparations- och underhållstjänster för personbilar och marknaden för tillhandahållande av teknisk information för reparatörer. De auktoriserade näten för märket Fiat hade mycket stora marknadsandelar på den förstnämnda av dessa marknader, medan Fiat på den sistnämnda marknaden var den enda leverantören som kunde erbjuda all den tekniska information som reparatörerna av deras fordon behövde.

| (6) | I princip krävs det i Fiats avtal om service och distribution av reservdelar att medlemmarna i företagets auktoriserade nät ska tillhandahålla heltäckande märkesspecifika reparationstjänster och fungera som reservdelsgrossister. Kommissionen är orolig för att eventuella negativa effekter, som har sin grund i sådana avtal, skulle kunna förstärkas av Fiats underlåtenhet att ge oberoende reparatörer tillräcklig tillgång till teknisk information och därmed utestänga företag som vill och kan tillhandahålla reparationstjänster via en annorlunda affärsmodell. |
| --- | --- |

(6)

I princip krävs det i Fiats avtal om service och distribution av reservdelar att medlemmarna i företagets auktoriserade nät ska tillhandahålla heltäckande märkesspecifika reparationstjänster och fungera som reservdelsgrossister. Kommissionen är orolig för att eventuella negativa effekter, som har sin grund i sådana avtal, skulle kunna förstärkas av Fiats underlåtenhet att ge oberoende reparatörer tillräcklig tillgång till teknisk information och därmed utestänga företag som vill och kan tillhandahålla reparationstjänster via en annorlunda affärsmodell.

| (7) | Kommissionens preliminära slutsats var att Fiats åtgärder för att ge teknisk information till oberoende reparatörer inte motsvarade reparatörernas behov, vare sig när det gäller omfattningen av den tillbuds stående informationen eller informationens tillgänglighet, och att denna praxis i kombination med andra biltillverkares motsvarande praxis kan ha bidragit till att försvaga de oberoende reparatörernas marknadsställning. Detta skulle i sin tur ha kunnat vålla konsumenterna väsentlig skada i form av en betydande minskning av utbudet på reservdelar, högre priser på reparationstjänster, en minskning av utbudet på reparationsställen, potentiella säkerhetsproblem och ett otillräckligt utbud av innovativa reparationsverkstäder. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens preliminära slutsats var att Fiats åtgärder för att ge teknisk information till oberoende reparatörer inte motsvarade reparatörernas behov, vare sig när det gäller omfattningen av den tillbuds stående informationen eller informationens tillgänglighet, och att denna praxis i kombination med andra biltillverkares motsvarande praxis kan ha bidragit till att försvaga de oberoende reparatörernas marknadsställning. Detta skulle i sin tur ha kunnat vålla konsumenterna väsentlig skada i form av en betydande minskning av utbudet på reservdelar, högre priser på reparationstjänster, en minskning av utbudet på reparationsställen, potentiella säkerhetsproblem och ett otillräckligt utbud av innovativa reparationsverkstäder.

| (8) | Den uppenbara underlåtenheten från Fiats sida att ge oberoende reparatörer adekvat tillgång till teknisk information kan dessutom utgöra ett hinder för att avtalen med företagets partner för efterförsäljningsservice ska omfattas av det undantag som fastställs i förordning (EG) nr 1400/2002, eftersom detta undantag enligt artikel 4.2 i förordningen inte är tillämpligt om leverantören av motorfordon vägrar att ge oberoende operatörer tillgång till teknisk information, felsökningsutrustning och annan utrustning samt verktyg inklusive all relevant programvara eller utbildning som krävs vid reparation och underhåll av motorfordonen i fråga. I skäl 26 i förordningen klargörs det att tillträdesvillkoren inte får leda till diskriminering mellan auktoriserade och oberoende reparatörer. |
| --- | --- |

(8)

Den uppenbara underlåtenheten från Fiats sida att ge oberoende reparatörer adekvat tillgång till teknisk information kan dessutom utgöra ett hinder för att avtalen med företagets partner för efterförsäljningsservice ska omfattas av det undantag som fastställs i förordning (EG) nr 1400/2002, eftersom detta undantag enligt artikel 4.2 i förordningen inte är tillämpligt om leverantören av motorfordon vägrar att ge oberoende operatörer tillgång till teknisk information, felsökningsutrustning och annan utrustning samt verktyg inklusive all relevant programvara eller utbildning som krävs vid reparation och underhåll av motorfordonen i fråga. I skäl 26 i förordningen klargörs det att tillträdesvillkoren inte får leda till diskriminering mellan auktoriserade och oberoende reparatörer.

| (9) | Kommissionen kom slutligen fram till den preliminära uppfattningen att avtalen mellan Fiat och företagets auktoriserade reparatörer, med tanke på den bristfälliga tillgången till teknisk reparationsinformation, sannolikt inte omfattades av bestämmelserna i artikel 81.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen kom slutligen fram till den preliminära uppfattningen att avtalen mellan Fiat och företagets auktoriserade reparatörer, med tanke på den bristfälliga tillgången till teknisk reparationsinformation, sannolikt inte omfattades av bestämmelserna i artikel 81.3 i EG-fördraget.

| (10) | Den 22 januari 2007 erbjöd Fiat åtaganden för att avhjälpa de konkurrensproblem som kommissionen lyft fram i sin preliminära bedömning. |
| --- | --- |

(10)

Den 22 januari 2007 erbjöd Fiat åtaganden för att avhjälpa de konkurrensproblem som kommissionen lyft fram i sin preliminära bedömning.

| (11) | Enligt dessa åtaganden är det principen om icke-diskriminering mellan oberoende reparatörer och auktoriserade reparatörer som är den princip som avgör hur omfattande information som ska tillhandahållas. Fiat kommer mot bakgrund av detta att se till att all teknisk information, utrustning, programvara och utbildning och alla verktyg som krävs för reparation och underhåll av företagets fordon och som av Fiat (eller på Fiats vägnar) ges till auktoriserade reparatörer eller oberoende importörer i någon av EU-medlemsstaterna även ställs till förfogande för oberoende reparatörer. |
| --- | --- |

(11)

Enligt dessa åtaganden är det principen om icke-diskriminering mellan oberoende reparatörer och auktoriserade reparatörer som är den princip som avgör hur omfattande information som ska tillhandahållas. Fiat kommer mot bakgrund av detta att se till att all teknisk information, utrustning, programvara och utbildning och alla verktyg som krävs för reparation och underhåll av företagets fordon och som av Fiat (eller på Fiats vägnar) ges till auktoriserade reparatörer eller oberoende importörer i någon av EU-medlemsstaterna även ställs till förfogande för oberoende reparatörer.

| (12) | I åtagandena anges det att ”teknisk information” i den mening som avses i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1400/2002 omfattar all sådan information som ges till auktoriserade reparatörer tillhandahålls för reparation eller underhåll av motorfordon av märkena Fiat, Alfa Romeo och Lancia. Hit hör bl.a. programvara, felkoder och andra parametrar (inbegripet uppdateringar) som behövs för arbete på elektroniska kontrollenheter och för att där lägga in eller återställa av Fiat rekommenderade inställningar, fordonsidentifieringsmetoder, reservdelskataloger, arbetslösningar som bygger på praktisk erfarenhet och hänför sig till typiska problem hos en viss modell eller serie samt återkallelsemeddelanden och andra meddelanden om reparationer som får utföras kostnadsfritt inom det auktoriserade reparationsnätet. |
| --- | --- |

(12)

I åtagandena anges det att ”teknisk information” i den mening som avses i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1400/2002 omfattar all sådan information som ges till auktoriserade reparatörer tillhandahålls för reparation eller underhåll av motorfordon av märkena Fiat, Alfa Romeo och Lancia. Hit hör bl.a. programvara, felkoder och andra parametrar (inbegripet uppdateringar) som behövs för arbete på elektroniska kontrollenheter och för att där lägga in eller återställa av Fiat rekommenderade inställningar, fordonsidentifieringsmetoder, reservdelskataloger, arbetslösningar som bygger på praktisk erfarenhet och hänför sig till typiska problem hos en viss modell eller serie samt återkallelsemeddelanden och andra meddelanden om reparationer som får utföras kostnadsfritt inom det auktoriserade reparationsnätet.

| (13) | Tillgång till verktyg omfattar tillgång till elektroniska felsökningsverktyg och andra elektroniska reparationsverktyg (inbegripet programvara till och uppdateringar av sådana) samt efterförsäljningsservice för sådana verktyg. |
| --- | --- |

(13)

Tillgång till verktyg omfattar tillgång till elektroniska felsökningsverktyg och andra elektroniska reparationsverktyg (inbegripet programvara till och uppdateringar av sådana) samt efterförsäljningsservice för sådana verktyg.

| (14) | Åtagandena kommer att vara bindande för Fiat och för de företag som är anknutna till Fiat, men de kommer inte att vara direkt bindande för oberoende importörer av Fiats fordonsmärken. Vad beträffar de medlemsstater där Fiat distribuerar fordon av märkena Fiat, Alfa Romeo eller Lancia via oberoende importörer har Fiat därför gått med på att göra sitt bästa för att, genom avtal, ålägga varje sådant företag att förse Fiat med all teknisk information – oavsett vilket språk denna är avfattad på – som företaget har gjort tillgänglig för auktoriserade reparatörer i den berörda medlemsstaten. Fiat har åtagit sig att utan dröjsmål lägga ut denna tekniska information eller olika språkversioner på sin TI-webbplats. |
| --- | --- |

(14)

Åtagandena kommer att vara bindande för Fiat och för de företag som är anknutna till Fiat, men de kommer inte att vara direkt bindande för oberoende importörer av Fiats fordonsmärken. Vad beträffar de medlemsstater där Fiat distribuerar fordon av märkena Fiat, Alfa Romeo eller Lancia via oberoende importörer har Fiat därför gått med på att göra sitt bästa för att, genom avtal, ålägga varje sådant företag att förse Fiat med all teknisk information – oavsett vilket språk denna är avfattad på – som företaget har gjort tillgänglig för auktoriserade reparatörer i den berörda medlemsstaten. Fiat har åtagit sig att utan dröjsmål lägga ut denna tekniska information eller olika språkversioner på sin TI-webbplats.

| (15) | Fiat är i enlighet med skäl 26 i ingressen i förordning (EG) nr 1400/2002 inte skyldigt att ge oberoende reparatörer tillgång till teknisk information som skulle ge en tredje part möjlighet att kringgå eller oskadliggöra befintlig stöldskyddsutrustning, omkalibrera (3) elektronisk utrustning eller manipulera komponenter som begränsar ett fordons prestanda. Skäl 26 ska precis som alla andra undantag i EU-rätten tolkas snävt. I åtagandena konstateras det att Fiat har för den händelse att företaget skulle åberopa detta undantag, som ett skäl för att undanhålla oberoende reparatörer teknisk information, åtagit sig att se till att den information som undanhålls begränsas till vad som är nödvändigt för att ge det skydd som avses i skäl 26. Dessutom har företaget åtagit sig att se till att avsaknaden av informationen i fråga inte hindrar oberoende reparatörer från att utföra andra arbeten än de som undantaget i skäl 26 avser, t.ex. arbeten på elektroniska kontrollenheter i motorer samt på krockkuddar, försträckare till säkerhetsbälten och komponenter i centrallås. |
| --- | --- |

(15)

Fiat är i enlighet med skäl 26 i ingressen i förordning (EG) nr 1400/2002 inte skyldigt att ge oberoende reparatörer tillgång till teknisk information som skulle ge en tredje part möjlighet att kringgå eller oskadliggöra befintlig stöldskyddsutrustning, omkalibrera (3) elektronisk utrustning eller manipulera komponenter som begränsar ett fordons prestanda. Skäl 26 ska precis som alla andra undantag i EU-rätten tolkas snävt. I åtagandena konstateras det att Fiat har för den händelse att företaget skulle åberopa detta undantag, som ett skäl för att undanhålla oberoende reparatörer teknisk information, åtagit sig att se till att den information som undanhålls begränsas till vad som är nödvändigt för att ge det skydd som avses i skäl 26. Dessutom har företaget åtagit sig att se till att avsaknaden av informationen i fråga inte hindrar oberoende reparatörer från att utföra andra arbeten än de som undantaget i skäl 26 avser, t.ex. arbeten på elektroniska kontrollenheter i motorer samt på krockkuddar, försträckare till säkerhetsbälten och komponenter i centrallås.

| (16) | Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1400/2002 måste oberoende reparatörer ges tillgång till teknisk information på ett sätt som står i rimlig proportion till deras behov. Detta innebär att de måste ges tillgång till informationen i obuntad form och att det vid prissättningen av informationen måste tas hänsyn till i hur stor utsträckning de använder den. |
| --- | --- |

(16)

Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1400/2002 måste oberoende reparatörer ges tillgång till teknisk information på ett sätt som står i rimlig proportion till deras behov. Detta innebär att de måste ges tillgång till informationen i obuntad form och att det vid prissättningen av informationen måste tas hänsyn till i hur stor utsträckning de använder den.

| (17) | I enlighet med denna princip anges det i åtagandena att Fiat på TI-webbplatsen kommer att lägga ut all teknisk information som avser modeller som lanserats efter 1996 och se till att all uppdaterad teknisk information alltid är tillgänglig på TI-webbplatsen (eller på en eventuell efterföljande webbplats). Fiat kommer dessutom att se till att webbplatsen är lätt att hitta och ger en servicenivå som är likvärdig med den som uppnås med hjälp av de metoder som används för att ge medlemmar av företagets auktoriserade nät teknisk information. Företaget kommer att se till att det när det eller ett företag som agerar på dess vägnar gör viss teknisk information tillgänglig för auktoriserade reparatörer på ett visst EU-språk utan dröjsmål lägger ut den berörda språkversionen av informationen på TI-webbplatsen. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med denna princip anges det i åtagandena att Fiat på TI-webbplatsen kommer att lägga ut all teknisk information som avser modeller som lanserats efter 1996 och se till att all uppdaterad teknisk information alltid är tillgänglig på TI-webbplatsen (eller på en eventuell efterföljande webbplats). Fiat kommer dessutom att se till att webbplatsen är lätt att hitta och ger en servicenivå som är likvärdig med den som uppnås med hjälp av de metoder som används för att ge medlemmar av företagets auktoriserade nät teknisk information. Företaget kommer att se till att det när det eller ett företag som agerar på dess vägnar gör viss teknisk information tillgänglig för auktoriserade reparatörer på ett visst EU-språk utan dröjsmål lägger ut den berörda språkversionen av informationen på TI-webbplatsen.

| (18) | Följande tre typer av teknisk information är ännu inte tillgängliga på TI-webbplatsen, men Fiat har åtagit sig att lägga ut informationen i fråga där före utgången av 2007:






  — | Sådana översättningar av teknisk information som oberoende importörer av Fiats motorfordonsmärken i de berörda EU-medlemsstaterna avses tillhandahålla men som Fiat för närvarande inte förfogar över. |
| --- | --- | --- |

(18)

Följande tre typer av teknisk information är ännu inte tillgängliga på TI-webbplatsen, men Fiat har åtagit sig att lägga ut informationen i fråga där före utgången av 2007:

—

Sådana översättningar av teknisk information som oberoende importörer av Fiats motorfordonsmärken i de berörda EU-medlemsstaterna avses tillhandahålla men som Fiat för närvarande inte förfogar över.

| — | Meddelanden om reparationer som får utföras kostnadsfritt inom det auktoriserade reparationsnätet. |
| --- | --- |

—

Meddelanden om reparationer som får utföras kostnadsfritt inom det auktoriserade reparationsnätet.

| — | Uppgifter om de medlingsorgan som avses i punkt 21 nedan. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om de medlingsorgan som avses i punkt 21 nedan.

| (19) | Det anges i åtagandena att Fiats struktur för avgifterna för tillträde till webbplatsen kommer att grunda sig på kostnaden för ett årsabonnemang på alla cd-rom som företaget ställer till auktoriserade reparatörers förfogande (3 356 euro), kostnaden för reservdelskatalogen (65 euro) och kostnaden för ett månadsabonnemang på uppdateringar (134 euro). För att proportionalitetskravet i förordning (EG) nr 1400/2002 ska iakttas går Fiat emellertid med på att sörja för en proportionell uppdelning av avgifterna på ”tidsfönster” omfattande en timme, en dag eller en månad, med ett pris per fordonsmärke på 3 euro per timme, 22 euro per dag och 350 euro per månad. Fiat går med på att bibehålla denna avgiftsstruktur och att inte höja avgifterna utöver den genomsnittliga inflationstakten i EU så länge åtagandena gäller. |
| --- | --- |

(19)

Det anges i åtagandena att Fiats struktur för avgifterna för tillträde till webbplatsen kommer att grunda sig på kostnaden för ett årsabonnemang på alla cd-rom som företaget ställer till auktoriserade reparatörers förfogande (3 356 euro), kostnaden för reservdelskatalogen (65 euro) och kostnaden för ett månadsabonnemang på uppdateringar (134 euro). För att proportionalitetskravet i förordning (EG) nr 1400/2002 ska iakttas går Fiat emellertid med på att sörja för en proportionell uppdelning av avgifterna på ”tidsfönster” omfattande en timme, en dag eller en månad, med ett pris per fordonsmärke på 3 euro per timme, 22 euro per dag och 350 euro per månad. Fiat går med på att bibehålla denna avgiftsstruktur och att inte höja avgifterna utöver den genomsnittliga inflationstakten i EU så länge åtagandena gäller.

| (20) | Fiats åtaganden gäller utan det påverkar tillämpningen av något nuvarande eller framtida krav i gemenskapslagstiftningen eller i nationell lagstiftning. Detta är emellertid lagstiftning som kan innebär att omfattningen av den tekniska information som Fiat ska förse oberoende operatörer med kan komma att utvidgas, eller att det för dessa operatörer mest fördelaktiga sättet att tillhandahålla sådan information på fastställs. |
| --- | --- |

(20)

Fiats åtaganden gäller utan det påverkar tillämpningen av något nuvarande eller framtida krav i gemenskapslagstiftningen eller i nationell lagstiftning. Detta är emellertid lagstiftning som kan innebär att omfattningen av den tekniska information som Fiat ska förse oberoende operatörer med kan komma att utvidgas, eller att det för dessa operatörer mest fördelaktiga sättet att tillhandahålla sådan information på fastställs.

| (21) | Fiat har åtagit sig, att på begäran av en oberoende reparatör eller en sammanslutning av sådana reparatörer, godta medling för att lösa en tvist som avser tillhandahållandet av teknisk information. Medlingen ska äga rum i den medlemsstat där den part som begärt medlingen har sitt säte och ska ske enligt ett erkänt lokalt medlingsorgans regler. Medling ska inte påverka rätten att hänskjuta frågan till den behöriga nationella domstolen. |
| --- | --- |

(21)

Fiat har åtagit sig, att på begäran av en oberoende reparatör eller en sammanslutning av sådana reparatörer, godta medling för att lösa en tvist som avser tillhandahållandet av teknisk information. Medlingen ska äga rum i den medlemsstat där den part som begärt medlingen har sitt säte och ska ske enligt ett erkänt lokalt medlingsorgans regler. Medling ska inte påverka rätten att hänskjuta frågan till den behöriga nationella domstolen.

| (22) | Mot bakgrund av de åtaganden som gjorts anser kommissionen att det inte längre finns någon grund för att ingripa. Åtagandena är bindande till den 31 maj 2010. |
| --- | --- |

(22)

Mot bakgrund av de åtaganden som gjorts anser kommissionen att det inte längre finns någon grund för att ingripa. Åtagandena är bindande till den 31 maj 2010.

| (23) | Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 9 juli 2007. |
| --- | --- |

(23)

Rådgivande kommittén för kartell- och monopolfrågor avgav ett positivt yttrande den 9 juli 2007.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 411/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 1).

(2)  EGT L 203, 1.8.2002, s. 30.

(3)  Dvs. ändra ursprungsinställningarna i en ECU på ett sätt som inte rekommenderats av Fiat.

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/80

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 december 2007

om ändring av beslut 2004/4/EG om tillstånd för medlemsstaterna att tillfälligt vidta nödåtgärder för att förhindra spridning av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith från Arabrepubliken Egypten

[delgivet med nr K(2007) 5898]

(2007/842/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 16.3, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens beslut 2004/4/EG (2) ska det i princip vara förbjudet att föra in rotknölar av Solanum tuberosum L. med ursprung i Egypten till gemenskapen. För importperioden 2006–2007 tilläts emellertid införsel till gemenskapen av sådana rotknölar från sjukdomsfria områden, under förutsättning att vissa villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens beslut 2004/4/EG (2) ska det i princip vara förbjudet att föra in rotknölar av Solanum tuberosum L. med ursprung i Egypten till gemenskapen. För importperioden 2006–2007 tilläts emellertid införsel till gemenskapen av sådana rotknölar från sjukdomsfria områden, under förutsättning att vissa villkor uppfylls.

| (2) | Under importperioden 2006–2007 konstaterades en förekomst av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith. |
| --- | --- |

(2)

Under importperioden 2006–2007 konstaterades en förekomst av Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.

| (3) | Egypten har reagerat på detta på ett tillfredsställande vis. De respektive områdena har strukits från förteckningen över sjukdomsfria områden för importperioden 2007–2008. |
| --- | --- |

(3)

Egypten har reagerat på detta på ett tillfredsställande vis. De respektive områdena har strukits från förteckningen över sjukdomsfria områden för importperioden 2007–2008.

| (4) | Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats av Egypten har kommissionen fastställt att det inte finns någon risk för att Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith sprids vid införsel till gemenskapen av rotknölar av Solanum tuberosum L. från sjukdomsfria områden i Egypten, under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av de uppgifter som lämnats av Egypten har kommissionen fastställt att det inte finns någon risk för att Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith sprids vid införsel till gemenskapen av rotknölar av Solanum tuberosum L. från sjukdomsfria områden i Egypten, under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda.

| (5) | Införsel till gemenskapen av rotknölar av Solanum tuberosum L. från sjukdomsfria områden i Egypten bör därför tillåtas för importperioden 2007–2008. |
| --- | --- |

(5)

Införsel till gemenskapen av rotknölar av Solanum tuberosum L. från sjukdomsfria områden i Egypten bör därför tillåtas för importperioden 2007–2008.

| (6) | Beslut 2004/4/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2004/4/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2004/4/EG ska ändras på följande sätt.

| 1. | I artikel 2.1 ska ”2006–2007” ersättas med ”2007–2008”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 2.1 ska ”2006–2007” ersättas med ”2007–2008”.

| 2. | I artikel 4 ska ”den 31 augusti 2007” ersättas med ”den 31 augusti 2008”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 4 ska ”den 31 augusti 2007” ersättas med ”den 31 augusti 2008”.

| 3. | I artikel 7 ska ”den 30 september 2007” ersättas med ”den 30 september 2008”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 7 ska ”den 30 september 2007” ersättas med ”den 30 september 2008”.

| 4. | Bilagan ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 b iii ska ”2006–2007” ersättas med ”2007–2008”. |
| --- | --- | --- |

4.

Bilagan ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 b iii ska ”2006–2007” ersättas med ”2007–2008”.

| b) | I punkt 1 b iii andra strecksatsen ska ”den 1 januari 2007” ersättas med ”den 1 januari 2008”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 1 b iii andra strecksatsen ska ”den 1 januari 2007” ersättas med ”den 1 januari 2008”.

| c) | I punkt 1 b xii ska ”den 1 januari 2007” ersättas med ”den 1 januari 2008”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 1 b xii ska ”den 1 januari 2007” ersättas med ”den 1 januari 2008”.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2007/41/EG (EUT L 169, 29.6.2007, s. 51).

1

(2)  EUT L 2, 6.1.2004, s. 50. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/749/EG (EUT L 302, 1.11.2006, s. 47).

2

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/81

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 december 2007

om godkännande av kontrollprogram för bekämpning av salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus i vissa tredjeländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 och ändring av beslut 2006/696/EG avseende vissa folkhälsokrav vid import av fjäderfä och kläckägg

[delgivet med nr K(2007) 6094]

(Text av betydelse för EES)

(2007/843/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 av den 17 november 2003 om bekämpning av salmonella och vissa andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen (1), särskilt artikel 10.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2), särskilt artikel 9,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 11.1, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs krav på bekämpning av salmonella i olika fjäderfäbesättningar i medlemsstaterna. Kraven gäller i medlemsstaterna från de datum som fastställs i bilaga I till den förordningen, särskilt 18 månader efter det att ett mål för minskning av prevalensen av salmonella har fastställts. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 fastställs krav på bekämpning av salmonella i olika fjäderfäbesättningar i medlemsstaterna. Kraven gäller i medlemsstaterna från de datum som fastställs i bilaga I till den förordningen, särskilt 18 månader efter det att ett mål för minskning av prevalensen av salmonella har fastställts.

| (2) | Ett mål för en sådan minskning gäller för avelsflockar av Gallus gallus från och med den 1 juli 2005 enligt kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 (4), för värphöns från och med den 1 augusti 2006 enligt förordning (EG) nr 1168/2006 och för slaktkycklingar från och med den 1 juli 2007 enligt förordning (EG) nr 646/2007 (5). |
| --- | --- |

(2)

Ett mål för en sådan minskning gäller för avelsflockar av Gallus gallus från och med den 1 juli 2005 enligt kommissionens förordning (EG) nr 1003/2005 (4), för värphöns från och med den 1 augusti 2006 enligt förordning (EG) nr 1168/2006 och för slaktkycklingar från och med den 1 juli 2007 enligt förordning (EG) nr 646/2007 (5).

| (3) | Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien har lämnat sina program för bekämpning av salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel. Dessa program visade sig ge motsvarande garantier som garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003, och de bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien har lämnat sina program för bekämpning av salmonella hos avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel. Dessa program visade sig ge motsvarande garantier som garantierna i förordning (EG) nr 2160/2003, och de bör därför godkännas.

| (4) | Kommissionens beslut 2006/696/EG av den 28 augusti 2006 om fastställande av en förteckning över de tredjeländer från vilka fjäderfä, kläckägg, dagsgamla kycklingar, kött av fjäderfä, ratiter och frilevande fjädervilt samt ägg, äggprodukter och specifikt patogenfria ägg får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt gällande villkor för veterinärintyg och om ändring av besluten 93/342/EEG, 2000/585/EG och 2003/812/EG (6) omfattar import till och transitering genom gemenskapen av i synnerhet avelsfjäderfä och fjäderfä för produktion och dagsgamla kycklingar och fastställer en förteckning över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera berörda djur och kläckägg. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2006/696/EG av den 28 augusti 2006 om fastställande av en förteckning över de tredjeländer från vilka fjäderfä, kläckägg, dagsgamla kycklingar, kött av fjäderfä, ratiter och frilevande fjädervilt samt ägg, äggprodukter och specifikt patogenfria ägg får importeras till och transiteras genom gemenskapen samt gällande villkor för veterinärintyg och om ändring av besluten 93/342/EEG, 2000/585/EG och 2003/812/EG (6) omfattar import till och transitering genom gemenskapen av i synnerhet avelsfjäderfä och fjäderfä för produktion och dagsgamla kycklingar och fastställer en förteckning över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera berörda djur och kläckägg.

| (5) | För att tredjeländer ska få upptas på eller kvarstå i de i gemenskapslagstiftningen föreskrivna förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur eller kläckägg som omfattas av den förordningen ska de enligt förordning (EG) nr 2160/2003 lämna in ett program till kommissionen som är likvärdigt med de nationella programmen för bekämpning av salmonella som upprättats av medlemsstaterna och få det godkänt av kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

För att tredjeländer ska få upptas på eller kvarstå i de i gemenskapslagstiftningen föreskrivna förteckningarna över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera de djur eller kläckägg som omfattas av den förordningen ska de enligt förordning (EG) nr 2160/2003 lämna in ett program till kommissionen som är likvärdigt med de nationella programmen för bekämpning av salmonella som upprättats av medlemsstaterna och få det godkänt av kommissionen.

| (6) | Eftersom programmen har godkänts bör Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien få kvarstå på förteckningen i beslut 2006/696/EG över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom programmen har godkänts bör Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien få kvarstå på förteckningen i beslut 2006/696/EG över tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel.

| (7) | Vissa andra tredjeländer som för närvarande förtecknas i beslut 2006/696/EG har inte ännu lämnat in sina program för bekämpning av salmonella till kommissionen. Eftersom krav redan gäller inom gemenskapen för avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel bör import av sådana fjäderfän eller ägg inte längre godkännas från dessa tredjeländer. Förteckningen över tredjeländer eller delar av tredjeländer i del 1 i bilaga I till beslut 2006/696/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Vissa andra tredjeländer som för närvarande förtecknas i beslut 2006/696/EG har inte ännu lämnat in sina program för bekämpning av salmonella till kommissionen. Eftersom krav redan gäller inom gemenskapen för avelsfjäderfä av Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel bör import av sådana fjäderfän eller ägg inte längre godkännas från dessa tredjeländer. Förteckningen över tredjeländer eller delar av tredjeländer i del 1 i bilaga I till beslut 2006/696/EG bör ändras i enlighet med detta.

| (8) | För att ge garantier som är likvärdiga med garantierna i gemenskapen bör tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä och fjäderfä för produktion av arten Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus, intyga att programmet för bekämpning av salmonella tillämpats på ursprungsflocken och att denna flock har testats med avseende på förekomst av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan så snart då kraven för de olika fjäderfäbesättningarna i gemenskapen har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(8)

För att ge garantier som är likvärdiga med garantierna i gemenskapen bör tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä och fjäderfä för produktion av arten Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus, intyga att programmet för bekämpning av salmonella tillämpats på ursprungsflocken och att denna flock har testats med avseende på förekomst av serotyper av salmonella av betydelse för folkhälsan så snart då kraven för de olika fjäderfäbesättningarna i gemenskapen har trätt i kraft.

| (9) | Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har dessutom flockar av Gallus gallus inte fått användas för avel och deras ägg får inte användas som kläckägg sedan den 1 januari 2007 inom gemenskapen om de smittats med Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium. Därför bör avelsfjäderfä, dagsgamla kycklingar avsedda för avel och kläckägg endast få godkännas för import till gemenskapen om ursprungsflockarna genomgått tester och befunnits vara fria från Salmonella Enteritidis och Salmonella Typhimurium. |
| --- | --- |

(9)

Enligt förordning (EG) nr 2160/2003 har dessutom flockar av Gallus gallus inte fått användas för avel och deras ägg får inte användas som kläckägg sedan den 1 januari 2007 inom gemenskapen om de smittats med Salmonella Enteritidis eller Salmonella Typhimurium. Därför bör avelsfjäderfä, dagsgamla kycklingar avsedda för avel och kläckägg endast få godkännas för import till gemenskapen om ursprungsflockarna genomgått tester och befunnits vara fria från Salmonella Enteritidis och Salmonella Typhimurium.

| (10) | I kommissionens förordning (EG) nr 1177/2006 av den 1 augusti 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande krav för användningen av särskilda bekämpningsmetoder inom ramen för de nationella programmen för bekämpning av salmonella hos fjäderfä (7) fastställs vissa bestämmelser för användningen av antimikrobiella ämnen och vacciner inom ramen för de nationella kontrollprogram som antagits enligt förordning (EG) nr 2160/2003. |
| --- | --- |

(10)

I kommissionens förordning (EG) nr 1177/2006 av den 1 augusti 2006 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 beträffande krav för användningen av särskilda bekämpningsmetoder inom ramen för de nationella programmen för bekämpning av salmonella hos fjäderfä (7) fastställs vissa bestämmelser för användningen av antimikrobiella ämnen och vacciner inom ramen för de nationella kontrollprogram som antagits enligt förordning (EG) nr 2160/2003.

| (11) | Tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion av arten Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus, bör intyga att de särskilda kraven för användningen av antimikrobiella ämnen och vacciner som föreskrivs i förordning (EG) nr 1177/2006 har tillämpats så snart kraven trätt i kraft för de olika fjäderfäbesättningarna i gemenskapen. Om antimikrobiella ämnen har använts hos dagsgamla kycklingar för andra ändamål än bekämpning av salmonella bör det även anges på intyget, eftersom sådan användning kan påverka provtagning med avseende på salmonella vid import. |
| --- | --- |

(11)

Tredjeländer från vilka medlemsstaterna får importera avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion av arten Gallus gallus, kläckägg av dessa och dagsgamla kycklingar av Gallus gallus, bör intyga att de särskilda kraven för användningen av antimikrobiella ämnen och vacciner som föreskrivs i förordning (EG) nr 1177/2006 har tillämpats så snart kraven trätt i kraft för de olika fjäderfäbesättningarna i gemenskapen. Om antimikrobiella ämnen har använts hos dagsgamla kycklingar för andra ändamål än bekämpning av salmonella bör det även anges på intyget, eftersom sådan användning kan påverka provtagning med avseende på salmonella vid import.

| (12) | Förlagorna till veterinärintyg för import av avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion, kläckägg och dagsgamla kycklingar i beslut 2006/696/EG bör ändras i enlighet med detta. För att undvika framtida ändringar av förlagorna till veterinärintyg då bestämmelserna för import i förordning (EG) nr 2160/2003 träder i kraft för fjäderfä för produktion och dagsgamla kycklingar, men inte för avelsfjäderfä, bör förlagorna till veterinärintyg ändras för import även av dessa djur med tydlig uppgift om när ändringarna träder i kraft för de olika besättningarna. |
| --- | --- |

(12)

Förlagorna till veterinärintyg för import av avelsfjäderfä eller fjäderfä för produktion, kläckägg och dagsgamla kycklingar i beslut 2006/696/EG bör ändras i enlighet med detta. För att undvika framtida ändringar av förlagorna till veterinärintyg då bestämmelserna för import i förordning (EG) nr 2160/2003 träder i kraft för fjäderfä för produktion och dagsgamla kycklingar, men inte för avelsfjäderfä, bör förlagorna till veterinärintyg ändras för import även av dessa djur med tydlig uppgift om när ändringarna träder i kraft för de olika besättningarna.

| (13) | Bulgarien och Rumänien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 januari 2007. Från och med den dagen gäller de bestämmelser om handel inom gemenskapen som fastställs i beslut 2006/6969/EG dessa nya medlemsstater. Bulgarien och Rumänien bör därför strykas från förteckningarna över tredjeländer som godkänts av medlemsstaterna för import och anges i del 1 i bilagorna I och II till beslut 2006/6969/EG. |
| --- | --- |

(13)

Bulgarien och Rumänien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 januari 2007. Från och med den dagen gäller de bestämmelser om handel inom gemenskapen som fastställs i beslut 2006/6969/EG dessa nya medlemsstater. Bulgarien och Rumänien bör därför strykas från förteckningarna över tredjeländer som godkänts av medlemsstaterna för import och anges i del 1 i bilagorna I och II till beslut 2006/6969/EG.

| (14) | För att undvika ett eventuellt avbrott i handeln bör användningen av veterinärintyg enligt beslut 2006/696/EG, i deras nuvarande lydelse, tillåtas under 60 dagar räknat från den dag då detta beslut börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(14)

För att undvika ett eventuellt avbrott i handeln bör användningen av veterinärintyg enligt beslut 2006/696/EG, i deras nuvarande lydelse, tillåtas under 60 dagar räknat från den dag då detta beslut börjar tillämpas.

| (15) | För att undvika framtida ändringar av förlagorna till veterinärintyg då bestämmelserna för import i förordning (EG) nr 2160/2003 träder i kraft för värphöns och slaktkycklingar av Gallus gallus, bör dock förlagorna till veterinärintyg ändras för import även av dessa djur med tydlig uppgift om när ändringarna för de olika besättningarna träder i kraft. Dessa ändringar bör därför börja tillämpas vid en senare, relevant tidpunkt. |
| --- | --- |

(15)

För att undvika framtida ändringar av förlagorna till veterinärintyg då bestämmelserna för import i förordning (EG) nr 2160/2003 träder i kraft för värphöns och slaktkycklingar av Gallus gallus, bör dock förlagorna till veterinärintyg ändras för import även av dessa djur med tydlig uppgift om när ändringarna för de olika besättningarna träder i kraft. Dessa ändringar bör därför börja tillämpas vid en senare, relevant tidpunkt.

| (16) | Beslut 2006/696/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Beslut 2006/696/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (17) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kontrollprogram som Förenta staterna, Israel, Kanada och Tunisien har lämnat in enligt artikel 10.1 i förordning (EG) 2160/2003 godkänns härmed avseende salmonella hos avelsflockar av Gallus gallus.

Artikel 2

Bilagorna I och II till beslut nr 2006/696/EG ska ändras enligt bilagan till det här beslutet.

Artikel 3

Sändningar med andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter, dagsgamla kycklingar av andra arter än ratiter och kläckägg av andra fjäderfän än ratiter för vilka veterinärintyg har utfärdats i enlighet med beslut 2006/696/EG i den version som gäller före det datum då detta beslut träder i kraft, får importeras till gemenskapen under 60 dagar räknat från den dag då detta beslut träder i kraft.

Artikel 4

Detta beslut ska tillämpas från och med den 15 februari 2008.

Punkt II.2.5 i förlagan till veterinärintyg för andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter och punkt II.2.4 i förlagan till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra fåglar än ratiter i bilaga I till beslut 2006/696/EG, ändrat genom det här beslutet, ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2009 om fjäderfäna för produktion eller de dagsgamla kycklingarna enbart är avsedda för köttproduktion.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1237/2007 (EUT L 280, 24.10.2007, s. 5).

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 22. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1243/2007 (EUT L 281, 25.10.2007, s. 8).

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206. Rättad i EUT L 226, 25.6.2004, s. 83. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUT L 170, 1.7.2005, s. 12. Förordningen ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1168/2006 (EUT L 211, 1.8.2006, s. 4).

4

(5)  EUT L 151, 13.6.2007, s. 21.

5

(6)  EUT L 295, 25.10.2006, s. 1. Beslutet ändrad genom förordning (EG) nr 1237/2007.

6

(7)  EUT L 212, 2.8.2006, s. 3.

7

---

BILAGA

| 1. | Bilaga I till beslut 2006/696/EG ska ändras på följande sätt:






  a) | Del 1 ska ersättas med följande:
  ”Del 1
  Förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer (1)











  Land | Områdets kod | Beskrivning av området | Veterinärintyg | Särskilda villkor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | Tilläggsgarantier |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| AR – Argentina | AR-0 | | SPF | | |
| AU – Australien | AU-0 | | BPP, DOC, HEP, SPF, SRP | | A |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| BR – Brasilien | BR-0 | | SPF | | |
| BR-1 | Delstaterna Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo | BPP, DOC, HEP, SRP | | A |
| BR-2 | Delstaterna Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul | BPR, DOR, HER, SRA | | |
| BW – Botswana | BW-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| CA – Kanada | CA-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP | IV | |
| CH – Schweiz | CH-0 | | (2) | | |
| CL – Chile | CL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| HR – Kroatien | HR-0 | | BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| GL – Grönland | GL-0 | | SPF | | |
| IL – Israel | IL-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP | IV | |
| IS – Island | IS-0 | | SPF | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | | SPF | | |
| MX – Mexiko | MX-0 | | SPF | | |
| NA – Namibia | NA-0 | | SPF | | |
| BPR | I | |
| DOR | II | |
| HER | III | |
| NZ – Nya Zeeland | NZ-0 | | BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP | | A |
| PM – | Saint-Pierre och Miquelon |

1.

Bilaga I till beslut 2006/696/EG ska ändras på följande sätt:

a)

Del 1 ska ersättas med följande:

”Del 1

Förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer (1)

Land

Områdets kod

Beskrivning av området

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Förlagor

Tilläggsgarantier

1

2

3

4

5

6

AR – Argentina

AR-0

SPF

AU – Australien

AU-0

BPP, DOC, HEP, SPF, SRP

A

BPR

I

DOR

II

HER

III

BR – Brasilien

BR-0

SPF

BR-1

Delstaterna Mato Grosso, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina och São Paulo

BPP, DOC, HEP, SRP

A

BR-2

Delstaterna Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo och Mato Grosso do Sul

BPR, DOR, HER, SRA

BW – Botswana

BW-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

CA – Kanada

CA-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SRA, SPF, SRP

IV

CH – Schweiz

CH-0

(2)

CL – Chile

CL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

HR – Kroatien

HR-0

BPR, BPP, DOR, DOC, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

GL – Grönland

GL-0

SPF

IL – Israel

IL-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRP

IV

IS – Island

IS-0

SPF

MG – Madagaskar

MG-0

SPF

MX – Mexiko

MX-0

SPF

NA – Namibia

NA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

NZ – Nya Zeeland

NZ-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

A

PM –

Saint-Pierre och Miquelon

PM-0

SPF

TH – Thailand

TH-0

SPF

TN – Tunisien

TN-0

DOR, BPR, BPP, HER, SPF

IV

TR – Turkiet

TR-0

SPF

US – Förenta staterna

US-0

BPR, BPP, DOC, DOR, HEP, HER, SPF, SRA, SRP

IV

UY – Uruguay

UY-0

SPF

ZA – Sydafrika

ZA-0

SPF

BPR

I

DOR

II

HER

III

| b) | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | I avsnittet med underrubriken ”Tilläggsgarantier (TG):” ska följande läggas till:







  ”IV | : | Relevanta garantier för avelsfjäderfä av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel och kläckägg av Gallus gallus enligt EU:s bestämmelser om bekämpning av salmonella har getts och intyg ska utfärdas enligt förlagorna BPP, DOC respektive HEP.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Del 2 ska ändras på följande sätt:

i)

I avsnittet med underrubriken ”Tilläggsgarantier (TG):” ska följande läggas till:

”IV

:

Relevanta garantier för avelsfjäderfä av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel och kläckägg av Gallus gallus enligt EU:s bestämmelser om bekämpning av salmonella har getts och intyg ska utfärdas enligt förlagorna BPP, DOC respektive HEP.”

| ii) | Efter avsnittet med underrubriken ”Tilläggsgarantier (TG):” ska följande avsnitt läggas till:
  ”Särskilda villkor:







  ’A’ | : | Förbud mot att importera avelsfjäderfä av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel och kläckägg av Gallus gallus till gemenskapen, eftersom ett program för bekämpning av salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 inte har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.” |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Efter avsnittet med underrubriken ”Tilläggsgarantier (TG):” ska följande avsnitt läggas till:

”Särskilda villkor:

’A’

:

Förbud mot att importera avelsfjäderfä av Gallus gallus, dagsgamla kycklingar av Gallus gallus avsedda för avel och kläckägg av Gallus gallus till gemenskapen, eftersom ett program för bekämpning av salmonella enligt förordning (EG) nr 2160/2003 inte har lämnats in till kommissionen eller godkänts av den.”

| iii) | Förlagan till veterinärintyg för andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter (BPP) ska ersättas av följande:
  ”Förlaga till veterinärintyg för andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter (BPP) |
| --- | --- |

iii)

Förlagan till veterinärintyg för andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter (BPP) ska ersättas av följande:

”Förlaga till veterinärintyg för andra fjäderfän för avel eller produktion än ratiter (BPP)

Image

Image

Image

Image

| iv) | Förlagan till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra fåglar än ratiter (DOC) ska ersättas av följande:
  ”Förlaga till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra fåglar än ratiter (DOC) |
| --- | --- |

iv)

Förlagan till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra fåglar än ratiter (DOC) ska ersättas av följande:

”Förlaga till veterinärintyg för dagsgamla kycklingar av andra fåglar än ratiter (DOC)

Image

Image

Image

Image

Image

| v) | Förlagan till veterinärintyg för kläckägg av andra fjäderfän än ratiter (HEP) ska ersättas av följande:
  ”Förlaga till veterinärintyg för kläckägg av andra fjäderfän än ratiter (HEP) |
| --- | --- |

v)

Förlagan till veterinärintyg för kläckägg av andra fjäderfän än ratiter (HEP) ska ersättas av följande:

”Förlaga till veterinärintyg för kläckägg av andra fjäderfän än ratiter (HEP)

Image

Image

Image

Image

| 2) | I del 1 i bilaga II till beslut 2006/696/EG ska uppgifterna för Bulgarien och Rumänien utgå. |
| --- | --- |

2)

I del 1 i bilaga II till beslut 2006/696/EG ska uppgifterna för Bulgarien och Rumänien utgå.

---

(1)  Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda villkor för utfärdande av intyg som föreskrivs i avtal mellan gemenskapen och tredjeländer.

(2)  Intyg enligt avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).”

---

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/101

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 december 2007

om ändring av beslut 2006/415/EG vad gäller vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i Tyskland

[delgivet med nr K(2007) 6702]

(Text av betydelse för EES)

(2007/844/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (3) fastställs vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2006/415/EG av den 14 juni 2006 om vissa skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 hos fjäderfä i gemenskapen och om upphävande av beslut 2006/135/EG (3) fastställs vissa skyddsåtgärder som ska tillämpas för att förhindra att sjukdomen sprids, inklusive upprättande av A- och B-områden till följd av ett misstänkt eller bekräftat utbrott av sjukdomen.

| (2) | Tyskland har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 i en hobbybesättning på sitt territorium och har vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2006/415/EG, inklusive upprättat A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet. |
| --- | --- |

(2)

Tyskland har underrättat kommissionen om ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N1 i en hobbybesättning på sitt territorium och har vidtagit de lämpliga åtgärder som fastställs i beslut 2006/415/EG, inklusive upprättat A- och B-områden enligt artikel 4 i det beslutet.

| (3) | Kommissionen har granskat dessa åtgärder i samarbete med Tyskland och kunnat konstatera att gränserna på de A- och B-områden som den behöriga myndigheten i medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från platsen för utbrottet. A- och B-områdena i Tyskland kan därför bekräftas och det kan fastställas hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat dessa åtgärder i samarbete med Tyskland och kunnat konstatera att gränserna på de A- och B-områden som den behöriga myndigheten i medlemsstaten har upprättat befinner sig på tillräckligt avstånd från platsen för utbrottet. A- och B-områdena i Tyskland kan därför bekräftas och det kan fastställas hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (4) | Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2006/415/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut bör ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut bör ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2006/415/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 12.)

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

2

(3)  EUT L 164, 16.6.2006, s. 51. Beslutet senast ändrat genom beslut 2007/816/EG (EUT L 326, 12.12.2007, s. 32).

3

---

BILAGA

Bilagan till beslut 2006/415/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande text ska läggas till i del A:









  ”ISO Landskod | Medlemsstat | A-område | Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod
  (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Großwoltersdorf och som omfattar följande kommuner eller delar därav | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin |

1.

Följande text ska läggas till i del A:

”ISO Landskod

Medlemsstat

A-område

Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii)

Kod

(om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Det område på 10 km som upprättats runt utbrottet i kommunen Großwoltersdorf och som omfattar följande kommuner eller delar därav

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Sonnenberg, Stechlin

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Priepert, Wesenberg

15.1.2008”

| 2. | Följande text ska läggas till i del B:









  ”ISO Landskod | Medlemsstat | B-område | Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kod
  (om sådan finns) | Namn |
| DE | TYSKLAND | | Kommunerna: | Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick |

2.

Följande text ska läggas till i del B:

”ISO Landskod

Medlemsstat

B-område

Tillämpning till och med den (artikel 4.4 b iii)

Kod

(om sådan finns)

Namn

DE

TYSKLAND

Kommunerna:

Landkreis Oberhavel: Fürstenberg/Havel, Gransee, Großwoltersdorf, Schönermark, Sonnenberg, Stechlin, Zehdenick

| | Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg |
| --- | --- |

Landkreis Ostprignitz-Ruppin: Lindow (Mark), Rheinsberg

| | Landkreis Uckermark: Lychen, Templin |
| --- | --- |

Landkreis Uckermark: Lychen, Templin

| | Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow |
| --- | --- |

Landkreis Mecklenburg-Strelitz: Godendorf, Priepert, Wesenberg, Wokuhl-Dabenow, Wustrow

15.1.2008”

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/103 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/103

---

RÅDETS BESLUT 2007/845/RIF

av den 6 december 2007

om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera vinning eller annan egendom som härrör från brott

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 30.1 a och b samt 34.2 c,

med beaktande av initiativet från Konungariket Belgien, Republiken Österrike och Republiken Finland,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Den viktigaste drivkraften bakom den gränsöverskridande organiserade brottsligheten är ekonomisk vinning. Den ekonomiska vinningen stimulerar till att begå ytterligare brott för att öka denna vinning. Därför bör de brottsbekämpande organen ha den nödvändiga kompetensen för att utreda och analysera de ekonomiska spåren efter brottslig verksamhet. För att effektivt kunna bekämpa den organiserade brottsligheten måste information som kan leda till spårning och beslagtagande av vinning av brott och annan egendom som tillhör brottslingar snabbt utbytas mellan Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

(1)

Den viktigaste drivkraften bakom den gränsöverskridande organiserade brottsligheten är ekonomisk vinning. Den ekonomiska vinningen stimulerar till att begå ytterligare brott för att öka denna vinning. Därför bör de brottsbekämpande organen ha den nödvändiga kompetensen för att utreda och analysera de ekonomiska spåren efter brottslig verksamhet. För att effektivt kunna bekämpa den organiserade brottsligheten måste information som kan leda till spårning och beslagtagande av vinning av brott och annan egendom som tillhör brottslingar snabbt utbytas mellan Europeiska unionens medlemsstater.

| (2) | Rådet har antagit rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (2) och rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (3), vilka behandlar vissa aspekter av straffrättsligt samarbete när det gäller frysning och förverkande av vinning, hjälpmedel och annan egendom som härrör från brott. |
| --- | --- |

(2)

Rådet har antagit rambeslut 2003/577/RIF av den 22 juli 2003 om verkställighet i Europeiska unionen av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial (2) och rambeslut 2005/212/RIF av den 24 februari 2005 om förverkande av vinning, hjälpmedel och egendom som härrör från brott (3), vilka behandlar vissa aspekter av straffrättsligt samarbete när det gäller frysning och förverkande av vinning, hjälpmedel och annan egendom som härrör från brott.

| (3) | Det krävs ett nära samarbete mellan de berörda myndigheter i medlemsstaterna som sysslar med att spåra olaga vinning och annan egendom som kan bli föremål för förverkande, och bestämmelser bör införas för att möjliggöra direktkommunikation mellan dessa myndigheter. |
| --- | --- |

(3)

Det krävs ett nära samarbete mellan de berörda myndigheter i medlemsstaterna som sysslar med att spåra olaga vinning och annan egendom som kan bli föremål för förverkande, och bestämmelser bör införas för att möjliggöra direktkommunikation mellan dessa myndigheter.

| (4) | Medlemsstaterna bör därför inrätta nationella kontor för återvinning av tillgångar med behörighet på dessa områden och bör se till att ett snabbt informationsutbyte kan ske mellan dessa kontor. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör därför inrätta nationella kontor för återvinning av tillgångar med behörighet på dessa områden och bör se till att ett snabbt informationsutbyte kan ske mellan dessa kontor.

| (5) | Camden-nätverket för myndigheter för återvinning av tillgångar (Carin), vilket inrättades i Haag den 22 och 23 september 2004 av Österrike, Belgien, Tyskland, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket, utgör redan ett globalt nätverk av yrkesverksamma och experter som syftar till att förbättra den gemensamma kunskapen om metoder och tekniker när det gäller gränsöverskridande identifiering, frysning, beslagtagande och förverkande av vinning och annan egendom som härrör från brott. Detta beslut bör utgöra ett komplement till Carin genom att ge en rättslig grund för informationsutbytet mellan kontoren för återvinning av tillgångar i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(5)

Camden-nätverket för myndigheter för återvinning av tillgångar (Carin), vilket inrättades i Haag den 22 och 23 september 2004 av Österrike, Belgien, Tyskland, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket, utgör redan ett globalt nätverk av yrkesverksamma och experter som syftar till att förbättra den gemensamma kunskapen om metoder och tekniker när det gäller gränsöverskridande identifiering, frysning, beslagtagande och förverkande av vinning och annan egendom som härrör från brott. Detta beslut bör utgöra ett komplement till Carin genom att ge en rättslig grund för informationsutbytet mellan kontoren för återvinning av tillgångar i samtliga medlemsstater.

| (6) | I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren”, förespråkar kommissionen att det skapas kraftfullare verktyg för att hantera de ekonomiska aspekterna av organiserad brottslighet, bland annat genom att främja inrättandet i medlemsstaterna av enheter för underrättelser om kriminellas tillgångar. |
| --- | --- |

(6)

I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet ”Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren”, förespråkar kommissionen att det skapas kraftfullare verktyg för att hantera de ekonomiska aspekterna av organiserad brottslighet, bland annat genom att främja inrättandet i medlemsstaterna av enheter för underrättelser om kriminellas tillgångar.

| (7) | Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar och mellan kontoren för återvinning av tillgångar och andra myndigheter med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott bör ske på grundval av de förfaranden och tidsfrister som anges i rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (4), inbegripet skälen i detta för vägran att lämna ut uppgifter. |
| --- | --- |

(7)

Samarbete mellan kontoren för återvinning av tillgångar och mellan kontoren för återvinning av tillgångar och andra myndigheter med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott bör ske på grundval av de förfaranden och tidsfrister som anges i rådets rambeslut 2006/960/RIF av den 18 december 2006 om förenklat uppgifts- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater (4), inbegripet skälen i detta för vägran att lämna ut uppgifter.

| (8) | Detta beslut bör inte påverka samarbetsordningen enligt rådets beslut 2000/642/RIF av den 17 oktober 2000 om en samarbetsordning för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter avseende utbyte av information (5) eller de befintliga arrangemangen för polissamarbete. |
| --- | --- |

(8)

Detta beslut bör inte påverka samarbetsordningen enligt rådets beslut 2000/642/RIF av den 17 oktober 2000 om en samarbetsordning för medlemsstaternas finansunderrättelseenheter avseende utbyte av information (5) eller de befintliga arrangemangen för polissamarbete.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kontor för återvinning av tillgångar

1.   Varje medlemsstat ska inrätta eller utse ett nationellt kontor för återvinning av tillgångar med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning och annan egendom som härrör från brott och som kan bli föremål för ett beslut av en behörig rättslig myndighet om frysning eller beslagtagande eller om förverkande inom ramen för ett straffrättsligt eller, i den mån det är möjligt enligt den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning, ett civilrättsligt förfarande.

2.   Utan att det påverkar punkt 1 får en medlemsstat i enlighet med dess nationella lagstiftning inrätta eller utse två kontor för återvinning av tillgångar. Om en medlemsstat har fler än två myndigheter med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott, ska den utse högst två av sina kontor för återvinning av tillgångar till kontaktpunkter.

3.   Varje medlemsstat ska meddela vilka myndigheter som är nationella kontor för återvinning av tillgångar i den mening som avses i denna artikel. De ska skriftligen anmäla denna information samt alla senare ändringar till rådets generalsekretariat. Denna anmälan ska inte hindra andra myndigheter som har till uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott från att utbyta information enligt artiklarna 3 och 4 med en annan medlemsstats kontor för återvinning av tillgångar.

Artikel 2

Samarbete mellan de nationella kontoren för återvinning av tillgångar

1.   Medlemsstaterna ska se till att deras kontor för återvinning av tillgångar samarbetar med varandra i de syften som anges i artikel 1.1 genom att utbyta information och bästa praxis, både på begäran och på eget initiativ.

2.   Medlemsstaterna ska se till att detta samarbete inte hindras av vilken ställning som kontoren för återvinning av tillgångar har enligt nationell lagstiftning, oavsett om dessa ingår i en administrativ, en brottsbekämpande eller en rättslig myndighet.

Artikel 3

Informationsutbyte på begäran mellan kontor för återvinning av tillgångar

1.   En medlemsstats kontor för återvinning av tillgångar eller andra myndigheter i en medlemsstat med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott kan begära information från en annan medlemsstats kontor för återvinning av tillgångar i de syften som anges i artikel 1.1. För detta ändamål ska kontoret följa de regler som antagits vid genomförandet av det beslutet.

2.   När det ansökande kontoret för återvinning av tillgångar fyller i det formulär som tillhandahålls enligt rambeslut 2006/960/RIF ska det även närmare ange syftet med och skälen för sin begäran samt vilket förfarande som ska tillämpas. Det ska vidare närmare ange vilken egendom som berörs eller söks (bankkonton, fast egendom, bilar, lustjakter och andra föremål med högt värde) och/eller vilka fysiska eller juridiska personer som förmodas vara inblandade (t.ex. namn, adresser, födelsedatum och födelseort, datum för registrering, aktieägare, huvudkontor). Sådana uppgifter ska vara så detaljerade som möjligt.

Artikel 4

Informationsutbyte på eget initiativ mellan kontor för återvinning av tillgångar

1.   Kontor för återvinning av tillgångar eller andra myndigheter med uppgift att underlätta spårande och identifiering av vinning som härrör från brott kan, inom ramen för tillämplig nationell lagstiftning och utan föregående begäran, utbyta sådan information som de anser nödvändig för att ett annat kontor för återvinning av tillgångar ska kunna utföra sina uppgifter i enlighet med de syften som anges i artikel 1.

2.   Artikel 3 ska, i tillämpliga delar, tillämpas på informationsutbyte enligt denna artikel.

Artikel 5

Dataskydd

1.   Varje medlemsstat ska se till att de fastställda reglerna för dataskydd även tillämpas vid förfarandet för informationsutbyte enligt detta beslut.

2.   Användning av information som har utbytts direkt eller bilateralt i enlighet med detta beslut ska omfattas av de nationella dataskyddsbestämmelserna i den mottagande medlemsstaten, där samma dataskyddsbestämmelser ska gälla för informationen som om de hade samlats in i den mottagande medlemsstaten. De personuppgifter som behandlas i samband med tillämpningen av detta beslut ska skyddas i enlighet med Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter och, för de medlemsstater som har ratificerat det, tilläggsprotokollet till den konventionen av den 8 november 2001 om tillsynsmyndigheter och gränsöverskridande flöden av personuppgifter. Principerna i Europarådets rekommendation nr R(87) 15 om polisens användning av personuppgifter ska också beaktas när brottsbekämpande myndigheter behandlar personuppgifter som erhållits enligt detta beslut.

Artikel 6

Utbyte av bästa praxis

Medlemsstaterna ska se till att kontoren för återvinning av tillgångar utbyter bästa praxis angående metoder för att göra medlemsstaternas insatser effektivare när det gäller spårande och identifiering av vinning och annan egendom som härrör från brott och som kan bli föremål för beslut om frysning, beslagtagande eller förverkande av en behörig rättslig myndighet.

Artikel 7

Förhållandet till befintliga samarbetsarrangemang

Detta beslut ska inte påverka de skyldigheter som följer av Europeiska unionens instrument om ömsesidig rättslig hjälp eller om ömsesidigt erkännande av domar i brottmål, av bilaterala eller multilaterala avtal eller arrangemang mellan medlemsstaterna och tredjeländer om ömsesidig rättslig hjälp och av beslut 2000/642/RIF och rambeslut 2006/960/RIF.

Artikel 8

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska se till att de kan samarbeta fullt ut i enlighet med bestämmelserna i detta beslut senast den 18 december 2008. Senast vid samma tidpunkt ska medlemsstaterna till rådets generalsekretariatet och kommissionen översända varje bestämmelse i sin nationella lagstiftning som gör det möjligt för dem att uppfylla sina skyldigheter enligt detta beslut.

2.   Så länge medlemsstaterna ännu inte har genomfört rambeslut 2006/960/RIF ska hänvisningar i detta beslut till rambeslutet anses avse hänvisningar till tillämpliga instrument för polissamarbetet mellan medlemsstaterna.

3.   Senast den 18 december 2010 ska rådet utvärdera medlemsstaternas efterlevnad av detta beslut, på grundval av en rapport från kommissionen.

Artikel 9

Tillämpning

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 6 december 2007.

På rådets vägnar

A. COSTA

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 12 december 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 45.

2

(3)  EUT L 68, 15.3.2005, s. 49.

3

(4)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 89.

4

(5)  EGT L 271, 24.10.2000, s. 4.

5

---

Rättelser

| 18.12.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 332/106 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 332/106

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 15 av den 20 januari 2007
  )

På sidan 18, kapitel VIII, rubriken, ska det

i stället för:

”... FISKEFARTYG FRÅN TREDJELAND I NEAFC-OMRÅDET”

vara:

”... FISKEFARTYG FRÅN TREDJELAND I NEAFC:S KONVENTIONSOMRÅDE”.

På sidan 18, artikel 49, ska det

i stället för:

”... tredjelands fiskefartyg i NEAFC-området ...”

vara:

”... tredjelands fiskefartyg i NEAFC:s konventionsområde ...”.

På sidan 19, artikel 52.3 och 54.2, ska det

i stället för:

”... i NEAFC:s konventionsområde”

vara:

”... i NEAFC:s regleringsområde”.

På sidan 26, artikel 75, tabellen, rubriken till den högra spalten, ska det

i stället för:

”Total fångst (Mt)”

vara:

”Total fångst (ton)”.

På sidan 29, artlistan ”Germo alalunga”, ska det

i stället för:

”långfenad tonfisk”

vara:

”vit tonfisk eller långfenad tonfisk”.

På sidan 30, artlistan ”Thunnus thynnus”, ska det

i stället för:

”tonfisk”

vara:

”blåfenad tonfisk”.

På sidan 30, artlistan ”Sebastes spp.”, ska det

i stället för:

”kungsfiskar”

vara:

”rödfiskar/kungsfiskar”.

På sidan 32, ”upplysningslistan”, ska det

i stället för:

”tonfisk”

vara:

”blåfenad tonfisk”.

På sidan 32, ”upplysningslistan”, ska det

i stället för:

”kungsfiskar”

vara:

”kungsfiskar/rödfiskar”.

På sidan 85, bilaga IA, Art: Skarpsill Sprattus sprattus | Zon: VIId och VIIe, ska det

i stället för:

| ”EG | 6 144 |
| --- | --- |
| TAC | 6 144” |

”EG

6 144

TAC

6 144”

vara:

| ”EG | 6 145 |
| --- | --- |
| TAC | 6 145”. |

”EG

6 145

TAC

6 145”.

På sidan 98, bilaga IB, Art: Gråsej Pollachius virens | Zon: Färöiska vatten i Vb, ska det

i stället för:

| ”Frankrike | 1 630” |
| --- | --- |

”Frankrike

1 630”

vara:

| ”Frankrike | 1 632”. |
| --- | --- |

”Frankrike

1 632”.

På sidan 103, bilaga IB, Art: Kungsfiskar Sebastes spp. | Zon: Färöiska vatten i Vb, ska det

i stället för:

| ”Tyskland | 2 083” |
| --- | --- |

”Tyskland

2 083”

vara:

| ”Tyskland | 2 084”. |
| --- | --- |

”Tyskland

2 084”.

På sidan 125, bilaga IIA, punkt 13, tabell I, spalten ”Benämning”, sista uppgiften på den sidan, ska det

i stället för:

”Trålar eller snurrevadar, maskstorlek < 120 mm ...”,

vara:

”Trålar eller snurrevadar, maskstorlek ≥ 120 mm ...”;

På sidan 126, bilaga IIA, punkt 13, sista uppgiften på den sidan, ska det

i stället för:

”c.iii 8.1.f Driv- och snärjgarn ”

vara:

”c.iv 8.1.f Driv- och snärjgarn ”

På sidan 156, bilaga IIIA, punkt 8.2 b ii, ska det

i stället för:

| ”ii) | har tillverkats i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan.” |
| --- | --- |

”ii)

har tillverkats i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan.”

vara:

| ”ii) | har tillverkats i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 254/2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a).”. |
| --- | --- |

”ii)

har tillverkats i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning (EG) nr 254/2002 om de åtgärder som skall tillämpas under 2002 för torskbeståndets återhämtning i Irländska sjön (ICES-område VII a).”.

På sidan 157, bilaga IIIA, punkt 9.8 b, ska det

i stället för:

| ”b) | Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren har påträffats mindre än 100 nautiska mil från redskapet under de senaste 120 timmarna.” |
| --- | --- |

”b)

Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren har påträffats mindre än 100 nautiska mil från redskapet under de senaste 120 timmarna.”

vara:

| ”b) | Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren inte har påträffats mindre än 100 nautiska mil från redskapet under de senaste 120 timmarna.”. |
| --- | --- |

”b)

Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att ägaren inte har påträffats mindre än 100 nautiska mil från redskapet under de senaste 120 timmarna.”.

På sidan 164, bilaga III, tillägg 2, fotnot 1, ska det

i stället för:

”... skall lyftet och förlängningsstycket bestå av nätstycken med fyrkantsmaskor ...”

vara:

”... skall lyftet bestå av nätstycken med fyrkantsmaskor ...”.

På sidan 165, bilaga III, tillägg 2, punkt b, andra raden, ska det

i stället för:

”... tillåtet att använda en eller flera krokar ...”

vara:

”... tillåtet att använda ett eller flera gångjärn ...”.

På sidan 178, koder för rapportering, ska det

i stället för:

”kungsfiskar”

vara:

”kungsfiskar/rödfiskar”.

På sidan 178, koder för rapportering, ska det

i stället för:

”tonfisk”

vara:

”tonfiskar”.

På sidan 181, ”Artförteckning”, ska det

i stället för:

”kungsfiskar”

vara:

”kungsfiskar/rödfiskar”.

På sidan 183, ”Artförteckning”, ska det

i stället för:

”tonfisk”

vara:

”blåfenad tonfisk”.

På sidan 193, bilaga XI, ”Redskapskoder”, fjärde kategorin, ska det

i stället för:

”Bottengarn och insnärjningsnät”

vara:

”Bottensatta nät och insnärjningsnät”.

På sidan 193, bilaga XI, ”Redskapskoder”, fjärde kategorin fjärde raden, ska det

i stället för:

”Fasta bottengarn (fastgjorda vid pålar)”

vara:

”Fasta garn (fastgjorda vid pålar)”.

---