# Eiropas Savienības L 54/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 54 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 28. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 54

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 28. februāris

---

| Saturs | | IV   Citi tiesību akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 85/06/COL (2006. gada 6. aprīlis), ar ko izdara piecdesmit sestos grozījumus procesuālajos un materiālajos noteikumos valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā | 1 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 226/06/COL (2006. gada 19. jūlijs) par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Norvēģija) | 21 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 378/06/COL (2006. gada 6. decembris) par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Islande) | 28 |

Saturs

IV   Citi tiesību akti

Lappuse

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 85/06/COL (2006. gada 6. aprīlis), ar ko izdara piecdesmit sestos grozījumus procesuālajos un materiālajos noteikumos valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā

1

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 226/06/COL (2006. gada 19. jūlijs) par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Norvēģija)

21

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 378/06/COL (2006. gada 6. decembris) par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Islande)

28

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 28.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 54/1

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 85/06/COL

(2006. gada 6. aprīlis),

ar ko izdara piecdesmit sestos grozījumus procesuālajos un materiālajos noteikumos valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā”

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā 3. protokola I daļas 1. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums to skaidri paredz vai ja Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,

atgādinot procesuālos un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā (4), ko Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),

tā kā 2006. gada 4. martā Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – Komisija) pieņēma Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (6),

tā kā šīs pamatnostādnes attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

tā kā visā Eiropas Ekonomikas zonas telpā ir jānodrošina vienāda valsts atbalsta noteikumu piemērošana,

tā kā saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJI–NOSACĪJUMI” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,

apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

atgādinot, ka Iestāde ir apspriedusies ar EBTA valstīm, 2006. gada 20. februārī nosūtot attiecīgas vēstules Islandei, Norvēģijai un Lihtenšteinai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnes tiek grozītas, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā”. Jaunā nodaļa ir pievienota šim lēmumam.

2. pants

Svītro pašreizējo 25.A nodaļu “Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laikam pēc 2007. gada 1. janvāra”.

3. pants

EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un jauno 25.B nodaļu.

4. pants

Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē, nosūtot šā lēmuma kopiju, kam pievienota jaunā 25.B nodaļa.

5. pants

Šo lēmumu, ietverot jauno 25.B nodaļu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

6. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 6. aprīlī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kurt JAEGER

---

(1)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums.

3

(4)  Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

4

(5)  Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanu un interpretāciju, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, OV EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādņu jaunākos grozījumus pieņēma 2006. gada 22. martā. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

5

(6)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“25.B   VALSTU REĢIONĀLAIS ATBALSTS 2007.–2013. GADĀ (1)

25.B.1.   Ievads

| (1) | Balstoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kas tiek sniegts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Šā veida valsts atbalsts pazīstams kā valsts reģionālais atbalsts. Valsts reģionālais atbalsts var būt ieguldījumu atbalsts, ko piešķir lieliem uzņēmumiem, vai atsevišķos konkrētos apstākļos – darbības atbalsts, taču abos gadījumos paredzēts konkrētiem reģioniem nolūkā izlīdzināt reģionālās atšķirības. Par reģionālo atbalstu tiek uzskatīts arī palielināta līmeņa atbalsts, kas tiek piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem mazāk attīstītajos reģionos un kas pārsniedz citās teritorijās pieļauto atbalstu. |
| --- | --- |

(1)

Balstoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kas tiek sniegts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Šā veida valsts atbalsts pazīstams kā valsts reģionālais atbalsts. Valsts reģionālais atbalsts var būt ieguldījumu atbalsts, ko piešķir lieliem uzņēmumiem, vai atsevišķos konkrētos apstākļos – darbības atbalsts, taču abos gadījumos paredzēts konkrētiem reģioniem nolūkā izlīdzināt reģionālās atšķirības. Par reģionālo atbalstu tiek uzskatīts arī palielināta līmeņa atbalsts, kas tiek piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem mazāk attīstītajos reģionos un kas pārsniedz citās teritorijās pieļauto atbalstu.

| (2) | Risinot problēmas, kas saistītas ar mazāk attīstīto reģionu nelabvēlīgajiem apstākļiem, valstu reģionālais atbalsts veicina gan EEZ valstu, gan visas EEZ ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šis ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem, piemēram, atbalsta pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodarbinātībai, mācībām vai videi, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu, pat ja mazāk attīstītajās teritorijās tiek noteikts lielāks atbalsta īpatsvars, ņemot vērā specifiskās grūtības, ar kurām tās saskaras (2). |
| --- | --- |

(2)

Risinot problēmas, kas saistītas ar mazāk attīstīto reģionu nelabvēlīgajiem apstākļiem, valstu reģionālais atbalsts veicina gan EEZ valstu, gan visas EEZ ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šis ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem, piemēram, atbalsta pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodarbinātībai, mācībām vai videi, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu, pat ja mazāk attīstītajās teritorijās tiek noteikts lielāks atbalsta īpatsvars, ņemot vērā specifiskās grūtības, ar kurām tās saskaras (2).

| (3) | Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darba vietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju, un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos. |
| --- | --- |

(3)

Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darba vietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju, un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos.

| (4) | Kritēriji, kurus EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestāde”) piemēro, izvērtējot valstu reģionālā atbalsta saderību ar EEZ līgumu atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam, ir kodificēti 25. nodaļā Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs (3) (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes”), kuras aptver laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (4). Īpašie noteikumi attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem ir kodificēti Pamatnostādņu 26.A nodaļā “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi” (5). Tomēr kopš 1998. gada svarīgu politisku un ekonomisku notikumu dēļ, kuru vidū bija EEZ paplašināšanās 2004. gada 1. maijā un gaidāmā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, vajadzēja veikt vispusīgu pārskatīšanu, lai sagatavotu jaunās pamatnostādnes, kuras tiks piemērotas no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Kritēriji, kurus EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestāde”) piemēro, izvērtējot valstu reģionālā atbalsta saderību ar EEZ līgumu atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam, ir kodificēti 25. nodaļā Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs (3) (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes”), kuras aptver laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (4). Īpašie noteikumi attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem ir kodificēti Pamatnostādņu 26.A nodaļā “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi” (5). Tomēr kopš 1998. gada svarīgu politisku un ekonomisku notikumu dēļ, kuru vidū bija EEZ paplašināšanās 2004. gada 1. maijā un gaidāmā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, vajadzēja veikt vispusīgu pārskatīšanu, lai sagatavotu jaunās pamatnostādnes, kuras tiks piemērotas no 2007. līdz 2013. gadam.

| (5) | Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas EEZ vismazāk attīstītajos reģionos. Tāpat atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (6). Atbalsta radīto ieguvumu relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atrunas; līdz ar to vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauta lielāka konkurences kropļošana nekā reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts (7). |
| --- | --- |

(5)

Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas EEZ vismazāk attīstītajos reģionos. Tāpat atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (6). Atbalsta radīto ieguvumu relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atrunas; līdz ar to vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauta lielāka konkurences kropļošana nekā reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts (7).

| (6) | Atsevišķos, ļoti retos un skaidri definētos gadījumos reģiona strukturālie trūkumi var būt tik izteikti, ka, apvienojot reģionālo ieguldījumu atbalstu ar vispusīgu horizontālā atbalsta shēmu, tas tik un tā nebūtu pietiekami, lai dotu impulsu reģionālās attīstības procesam. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar reģionālo darbības atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Atsevišķos, ļoti retos un skaidri definētos gadījumos reģiona strukturālie trūkumi var būt tik izteikti, ka, apvienojot reģionālo ieguldījumu atbalstu ar vispusīgu horizontālā atbalsta shēmu, tas tik un tā nebūtu pietiekami, lai dotu impulsu reģionālās attīstības procesam. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar reģionālo darbības atbalstu.

| (7) | Arvien vairāk ir faktu, kas liecina, ka jaunu uzņēmumu izveide EEZ saistās ar būtiskiem šķēršļiem, kuri ir īpaši izteikti mazāk attīstītajos reģionos. Tādēļ Uzraudzības iestāde ir nolēmusi ar šīm pamatnostādnēm ieviest jaunu atbalsta instrumentu nolūkā veicināt jaunu mazo uzņēmumu izveidi mazāk attīstītajos reģionos, nosakot diferencētu atbalsta maksimālo intensitāti atkarībā no konkrētā reģiona. |
| --- | --- |

(7)

Arvien vairāk ir faktu, kas liecina, ka jaunu uzņēmumu izveide EEZ saistās ar būtiskiem šķēršļiem, kuri ir īpaši izteikti mazāk attīstītajos reģionos. Tādēļ Uzraudzības iestāde ir nolēmusi ar šīm pamatnostādnēm ieviest jaunu atbalsta instrumentu nolūkā veicināt jaunu mazo uzņēmumu izveidi mazāk attīstītajos reģionos, nosakot diferencētu atbalsta maksimālo intensitāti atkarībā no konkrētā reģiona.

25.B.2.   Piemērošanas joma

| (8) | Uzraudzības iestāde šīs pamatnostādnes piemēros reģionālajam atbalstam visās ekonomikas nozarēs, kas ietilpst EEZ līguma darbības jomā un Uzraudzības iestādes kompetences jomā. Turklāt uz dažām nozarēm, kuras tajā ietilpst, attiecas arī īpaši noteikumi, kuros ņemta vērā attiecīgo nozaru īpašā situācija un kuri var paredzēt pilnīgas vai daļējas atkāpes no šīm pamatnostādnēm (8).
  Attiecībā uz tērauda rūpniecību saskaņā ar sen iedibinātu praksi Uzraudzības iestāde uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda rūpniecībai, kā tā definēta I pielikumā, nav saderīgs ar EEZ līguma darbību. Tas pats attiecināms arī uz lielām individuālām dotācijām, ko šajā nozarē piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 (9) 6. panta vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kas ar šo pašu regulu nav atbrīvotas no tās prasībām.
  Tāpat reģionālo ieguldījumu atbalstu tā īpatnību dēļ nevar piešķirt sintētisko šķiedru nozarei, kā tā definēta II pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Uzraudzības iestāde šīs pamatnostādnes piemēros reģionālajam atbalstam visās ekonomikas nozarēs, kas ietilpst EEZ līguma darbības jomā un Uzraudzības iestādes kompetences jomā. Turklāt uz dažām nozarēm, kuras tajā ietilpst, attiecas arī īpaši noteikumi, kuros ņemta vērā attiecīgo nozaru īpašā situācija un kuri var paredzēt pilnīgas vai daļējas atkāpes no šīm pamatnostādnēm (8).

Attiecībā uz tērauda rūpniecību saskaņā ar sen iedibinātu praksi Uzraudzības iestāde uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda rūpniecībai, kā tā definēta I pielikumā, nav saderīgs ar EEZ līguma darbību. Tas pats attiecināms arī uz lielām individuālām dotācijām, ko šajā nozarē piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 (9) 6. panta vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kas ar šo pašu regulu nav atbrīvotas no tās prasībām.

Tāpat reģionālo ieguldījumu atbalstu tā īpatnību dēļ nevar piešķirt sintētisko šķiedru nozarei, kā tā definēta II pielikumā.

| (9) | Atbalstu var piešķirt tikai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Pamatnostādņu (10) 16. nodaļas izpratnē saskaņā ar minēto nodaļu (11). |
| --- | --- |

(9)

Atbalstu var piešķirt tikai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Pamatnostādņu (10) 16. nodaļas izpratnē saskaņā ar minēto nodaļu (11).

| (10) | Vispārīgā gadījumā reģionālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar daudznozaru atbalsta shēmu, kura ir attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, ar skaidri noteiktiem mērķiem. Šāda shēma var arī palīdzēt kompetentajām iestādēm noteikt ieguldījumu projektu prioritātes atbilstīgi to lietderībai attiecīgajā reģionā. Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, EBTA valstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtais atbalsts pārlieku koncentrējas kādā nozarē, Uzraudzības iestāde šo shēmu var pārskatīt saskaņā ar II daļas 17. pantu Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokolā par Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām valsts atbalsta jomā (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokols”) un saskaņā ar minētā protokola II daļas 18. panta 3. punktu var ierosināt atcelt attiecīgo shēmu. |
| --- | --- |

(10)

Vispārīgā gadījumā reģionālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar daudznozaru atbalsta shēmu, kura ir attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, ar skaidri noteiktiem mērķiem. Šāda shēma var arī palīdzēt kompetentajām iestādēm noteikt ieguldījumu projektu prioritātes atbilstīgi to lietderībai attiecīgajā reģionā. Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, EBTA valstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtais atbalsts pārlieku koncentrējas kādā nozarē, Uzraudzības iestāde šo shēmu var pārskatīt saskaņā ar II daļas 17. pantu Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokolā par Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām valsts atbalsta jomā (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokols”) un saskaņā ar minētā protokola II daļas 18. panta 3. punktu var ierosināt atcelt attiecīgo shēmu.

| (11) | EBTA valstīm nav jāpaziņo par valsts reģionālā atbalsta shēmām, kuras atbilst visiem grupveida atbrīvojuma regulu nosacījumiem attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu, kas iekļautas EEZ līgumā ar XV pielikumu. |
| --- | --- |

(11)

EBTA valstīm nav jāpaziņo par valsts reģionālā atbalsta shēmām, kuras atbilst visiem grupveida atbrīvojuma regulu nosacījumiem attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu, kas iekļautas EEZ līgumā ar XV pielikumu.

25.B.3.   Reģionu noteikšana

25.B.3.1   Iedzīvotāju īpatsvars, uz kuriem var attiekties reģionālais atbalsts laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam

| (12) | Ievērojot reģionālā atbalsta ārkārtas rakstura principu, Uzraudzības iestāde uzskata, ka to EEZ reģionu iedzīvotāju īpatsvaram, kuri saņem atbalstu, ir jābūt krietni mazākam par to reģionu īpatsvaru, kuri atbalstu nesaņem. |
| --- | --- |

(12)

Ievērojot reģionālā atbalsta ārkārtas rakstura principu, Uzraudzības iestāde uzskata, ka to EEZ reģionu iedzīvotāju īpatsvaram, kuri saņem atbalstu, ir jābūt krietni mazākam par to reģionu īpatsvaru, kuri atbalstu nesaņem.

| (13) | Ievērojot plaši paustās bažas par lieliem uzņēmumiem piešķirtā ieguldījumu atbalsta kropļojošo iedarbību, Uzraudzības iestāde – tāpat kā Eiropas Komisija un saskaņā ar principu, ka jānodrošina vienāda EEZ valsts atbalsta noteikumu īstenošana, piemērošana un interpretācija, – uzskata, ka kopējam iedzīvotāju īpatsvaram, uz kuriem attiecas 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, ir jābūt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, lai aptvertu vismazāk attīstītos reģionus, kā arī nelielu skaitu reģionu, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attiecīgās EBTA valsts vidējo līmeni. |
| --- | --- |

(13)

Ievērojot plaši paustās bažas par lieliem uzņēmumiem piešķirtā ieguldījumu atbalsta kropļojošo iedarbību, Uzraudzības iestāde – tāpat kā Eiropas Komisija un saskaņā ar principu, ka jānodrošina vienāda EEZ valsts atbalsta noteikumu īstenošana, piemērošana un interpretācija, – uzskata, ka kopējam iedzīvotāju īpatsvaram, uz kuriem attiecas 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, ir jābūt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, lai aptvertu vismazāk attīstītos reģionus, kā arī nelielu skaitu reģionu, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attiecīgās EBTA valsts vidējo līmeni.

25.B.3.2.   Atkāpe, kas paredzēta 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā

| (14) | Līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas uzskatam “vārdu “ārkārtīgi” un “liels” izmantošana 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpē norāda, ka tā attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu Kopienu” (12). |
| --- | --- |

(14)

Līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas uzskatam “vārdu “ārkārtīgi” un “liels” izmantošana 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpē norāda, ka tā attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu Kopienu” (12).

| (15) | Uzraudzības iestāde attiecīgi uzskata, ka paredzētie nosacījumi ir ievēroti, ja reģionā, kas ir NUTS
   (13) II līmeņa ģeogrāfiska vienība, iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no EEZ vidējā rādītāja (14). Tomēr EBTA valstīs pašlaik nav neviena NUTS II līmeņa reģiona, kas pašlaik atbilstu šim nosacījumam (15). Tāpēc neviens EBTA valstu reģions nav piemērots 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai atkāpei. |
| --- | --- |

(15)

Uzraudzības iestāde attiecīgi uzskata, ka paredzētie nosacījumi ir ievēroti, ja reģionā, kas ir NUTS
   (13) II līmeņa ģeogrāfiska vienība, iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no EEZ vidējā rādītāja (14). Tomēr EBTA valstīs pašlaik nav neviena NUTS II līmeņa reģiona, kas pašlaik atbilstu šim nosacījumam (15). Tāpēc neviens EBTA valstu reģions nav piemērots 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai atkāpei.

25.B.3.3.   Atkāpe, kas paredzēta 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā

| (16) | Eiropas Kopienu Tiesa lietā 248/84 (16) pauda šādu viedokli par šīs atkāpes problēmu spektru un par novērtējuma principiem: “No otras puses, atkāpe, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ir plašāka, jo tā ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai saimnieciskus nosacījumus, kas paredzēti 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka šādam atbalstam “nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. Šis noteikums dod Komisijai tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni”. Uzraudzības iestāde uzskata, ka minētais princips ir piemērojams saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Kopienu Tiesa lietā 248/84 (16) pauda šādu viedokli par šīs atkāpes problēmu spektru un par novērtējuma principiem: “No otras puses, atkāpe, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ir plašāka, jo tā ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai saimnieciskus nosacījumus, kas paredzēti 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka šādam atbalstam “nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. Šis noteikums dod Komisijai tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni”. Uzraudzības iestāde uzskata, ka minētais princips ir piemērojams saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (17) | Tomēr reģionālajam atbalstam, uz ko attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, ir jāiekļaujas EBTA valsts skaidri definētā reģionālajā politikā un, to piešķirot, jāievēro ģeogrāfiskās koncentrācijas princips. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts reģioniem, kuri ir mazāk nelabvēlīgā stāvoklī par reģioniem, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, atbalsta ģeogrāfiskajam pārklājumam un piešķirtā atbalsta intensitātei ir jābūt stingri ierobežotai. Tādējādi vispārīgā gadījumā tikai neliela daļa kādas EBTA valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(17)

Tomēr reģionālajam atbalstam, uz ko attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, ir jāiekļaujas EBTA valsts skaidri definētā reģionālajā politikā un, to piešķirot, jāievēro ģeogrāfiskās koncentrācijas princips. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts reģioniem, kuri ir mazāk nelabvēlīgā stāvoklī par reģioniem, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, atbalsta ģeogrāfiskajam pārklājumam un piešķirtā atbalsta intensitātei ir jābūt stingri ierobežotai. Tādējādi vispārīgā gadījumā tikai neliela daļa kādas EBTA valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu.

| (18) | Lai valsts iestādēm būtu pietiekama rīcības brīvība, izraugoties atbalstāmos reģionus, tomēr neapdraudot šā veida atbalstam piemērojamās Uzraudzības iestādes pārbaužu sistēmas efektivitāti un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret visām EBTA valstīm, saskaņā ar minēto atkāpi atbalstāmo reģionu atlases process būtu jāveic divos posmos, pirmkārt, Uzraudzības iestādei attiecībā uz šo atbalstu nosakot katras EBTA valsts maksimāli aptveramo iedzīvotāju īpatsvaru un, otrkārt, izraugoties atbalstāmos reģionus. |
| --- | --- |

(18)

Lai valsts iestādēm būtu pietiekama rīcības brīvība, izraugoties atbalstāmos reģionus, tomēr neapdraudot šā veida atbalstam piemērojamās Uzraudzības iestādes pārbaužu sistēmas efektivitāti un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret visām EBTA valstīm, saskaņā ar minēto atkāpi atbalstāmo reģionu atlases process būtu jāveic divos posmos, pirmkārt, Uzraudzības iestādei attiecībā uz šo atbalstu nosakot katras EBTA valsts maksimāli aptveramo iedzīvotāju īpatsvaru un, otrkārt, izraugoties atbalstāmos reģionus.

25.B.3.3.1.   Valsts iedzīvotāju īpatsvara noteikšana attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu

| (19) | Eiropas Komisija savās attiecīgajās pamatnostādnēs ir definējusi metodiku, ko piemēro, lai noteiktu valsts iedzīvotāju īpatsvaru attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu dalībvalstīs. Šajā metodikā ietilpst šādi posmi:






  a) | EK dalībvalstīm vispirms tiek automātiski ieskaitīts procents, ko iegūst, piemērojot EK atkāpi atbilstoši 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam (17), |
| --- | --- | --- |

(19)

Eiropas Komisija savās attiecīgajās pamatnostādnēs ir definējusi metodiku, ko piemēro, lai noteiktu valsts iedzīvotāju īpatsvaru attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu dalībvalstīs. Šajā metodikā ietilpst šādi posmi:

a)

EK dalībvalstīm vispirms tiek automātiski ieskaitīts procents, ko iegūst, piemērojot EK atkāpi atbilstoši 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam (17),

| b) | EK dalībvalstīm tiek automātiski ieskaitīts procents, kas atbilst to reģionu iedzīvotāju skaitam, kuriem bija tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar EK atkāpi saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, bet kuri vairs neatbilst minētā panta nosacījumiem ekonomiskās attīstības dēļ (šādus reģionus dēvē par “ekonomiskās attīstības” reģioniem (18)), |
| --- | --- |

b)

EK dalībvalstīm tiek automātiski ieskaitīts procents, kas atbilst to reģionu iedzīvotāju skaitam, kuriem bija tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar EK atkāpi saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, bet kuri vairs neatbilst minētā panta nosacījumiem ekonomiskās attīstības dēļ (šādus reģionus dēvē par “ekonomiskās attīstības” reģioniem (18)),

| c) | lai varētu turpināt atbalstīt mazapdzīvotus reģionus, attiecīgajām EK dalībvalstīm tiek pieskaitīts arī procents, balstoties uz iedzīvotāju skaitu reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kas definēti kā NUTS III reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, |
| --- | --- |

c)

lai varētu turpināt atbalstīt mazapdzīvotus reģionus, attiecīgajām EK dalībvalstīm tiek pieskaitīts arī procents, balstoties uz iedzīvotāju skaitu reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kas definēti kā NUTS III reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru,

| d) | tad saskaita a) līdz c) punktā piešķirtos procentus un to summu atņem no 42 % (19) iedzīvotāju īpatsvara EK-25 dalībvalstīm. Tad atlikumu sadala pa EK dalībvalstīm proporcijās, kurās ņem vērā šo reģionu ekonomisko situāciju (detalizēta formula, kā nosaka aptveramo iedzīvotāju īpatsvara daļu saskaņā ar reģionālo atšķirību līmeni, ir sniegta Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā), |
| --- | --- |

d)

tad saskaita a) līdz c) punktā piešķirtos procentus un to summu atņem no 42 % (19) iedzīvotāju īpatsvara EK-25 dalībvalstīm. Tad atlikumu sadala pa EK dalībvalstīm proporcijās, kurās ņem vērā šo reģionu ekonomisko situāciju (detalizēta formula, kā nosaka aptveramo iedzīvotāju īpatsvara daļu saskaņā ar reģionālo atšķirību līmeni, ir sniegta Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā),

| e) | visbeidzot piemēro pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā EK dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits nesamazinās vairāk par 50 % salīdzinājumā ar 1998. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

e)

visbeidzot piemēro pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā EK dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits nesamazinās vairāk par 50 % salīdzinājumā ar 1998. gada pamatnostādnēm.

| (20) | EBTA valstīm ir jāņem vērā noteikta specifika, nosakot aptverto iedzīvotāju skaitu:






  a) | tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir samērā augsts, neviens reģions neatbilst kritērijiem, lai uz to attiecinātu 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi (20); |
| --- | --- | --- |

(20)

EBTA valstīm ir jāņem vērā noteikta specifika, nosakot aptverto iedzīvotāju skaitu:

a)

tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir samērā augsts, neviens reģions neatbilst kritērijiem, lai uz to attiecinātu 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi (20);

| b) | daudzos EBTA valstu reģionos ir zems iedzīvotāju blīvums; |
| --- | --- |

b)

daudzos EBTA valstu reģionos ir zems iedzīvotāju blīvums;

| c) | visbeidzot, neviens reģions, kurā nav zems iedzīvotāju blīvums, neatbilst Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā noteiktajai reģionālo atšķirību metodei. |
| --- | --- |

c)

visbeidzot, neviens reģions, kurā nav zems iedzīvotāju blīvums, neatbilst Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā noteiktajai reģionālo atšķirību metodei.

| (21) | Ņemot vērā šādu specifiku, Uzraudzības iestāde noteiks valsts iedzīvotāju īpatsvaru, balstoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
  Norvēģijā ir deviņi NUTS III reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tajos dzīvo pavisam 29,08 % no Norvēģijas iedzīvotājiem. Tāpēc valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālā robeža Norvēģijai ir 29,08 %.
  Islande saskaņā ar NUTS klasifikācijas sistēmu ir NUTS III reģions (būdama arī NUTS I un NUTS II reģions). Islandes iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (21). Kā minēts iepriekš (16. un 17. punktā), 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe piešķir Uzraudzības iestādei pilnvaras atļaut atbalstu, kura mērķis ir nostiprināt attīstību kādas EBTA valsts reģionos, kas ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo rādītāju. Turklāt parasti vajadzētu būt tā, ka tikai neliela daļa kādas valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu. Ņemot vērā iepriekš minēto un Islandes iedzīvotāju struktūras īpašo modeli, Uzraudzības iestāde noteiks Islandes iedzīvotāju īpatsvaru kā NUTS IV reģionam ar zemu iedzīvotāju blīvumu (22). 31,6 % Islandes iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir zemāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Tādējādi valsts iedzīvotāju īpatsvars Islandei ir 31,6 %.
  Lihtenšteinā nav reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tāpēc nav arī reģionu, kas būtu piemēroti šā kritērija dēļ. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā šādu specifiku, Uzraudzības iestāde noteiks valsts iedzīvotāju īpatsvaru, balstoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Norvēģijā ir deviņi NUTS III reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tajos dzīvo pavisam 29,08 % no Norvēģijas iedzīvotājiem. Tāpēc valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālā robeža Norvēģijai ir 29,08 %.

Islande saskaņā ar NUTS klasifikācijas sistēmu ir NUTS III reģions (būdama arī NUTS I un NUTS II reģions). Islandes iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (21). Kā minēts iepriekš (16. un 17. punktā), 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe piešķir Uzraudzības iestādei pilnvaras atļaut atbalstu, kura mērķis ir nostiprināt attīstību kādas EBTA valsts reģionos, kas ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo rādītāju. Turklāt parasti vajadzētu būt tā, ka tikai neliela daļa kādas valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu. Ņemot vērā iepriekš minēto un Islandes iedzīvotāju struktūras īpašo modeli, Uzraudzības iestāde noteiks Islandes iedzīvotāju īpatsvaru kā NUTS IV reģionam ar zemu iedzīvotāju blīvumu (22). 31,6 % Islandes iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir zemāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Tādējādi valsts iedzīvotāju īpatsvars Islandei ir 31,6 %.

Lihtenšteinā nav reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tāpēc nav arī reģionu, kas būtu piemēroti šā kritērija dēļ.

25.B.3.3.2.   Atbalstāmo reģionu atlase

| (22) | Atbilstības kritērijiem reģionu atlasei, ko veic EBTA valstis, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tie aptvertu daudzveidīgās situācijās, kurās potenciāli var tikt attaisnots valsts reģionālais atbalsts, tomēr šiem kritērijiem vienlaikus jābūt pārskatāmiem un jānodrošina pietiekama garantija, ka reģionālā atbalsta piešķiršanas rezultātā konkurence un tirdzniecība netiks kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretēji vispārējām interesēm. Tāpēc Uzraudzības iestāde uzskata, ka attiecīgās EBTA valstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus (23):






  a) | mazapdzīvotus reģionus: šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Norvēģiju) un NUTS IV ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Islandi) (24), kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru (25). Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:






  — | pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Atbilstības kritērijiem reģionu atlasei, ko veic EBTA valstis, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tie aptvertu daudzveidīgās situācijās, kurās potenciāli var tikt attaisnots valsts reģionālais atbalsts, tomēr šiem kritērijiem vienlaikus jābūt pārskatāmiem un jānodrošina pietiekama garantija, ka reģionālā atbalsta piešķiršanas rezultātā konkurence un tirdzniecība netiks kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretēji vispārējām interesēm. Tāpēc Uzraudzības iestāde uzskata, ka attiecīgās EBTA valstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus (23):

a)

mazapdzīvotus reģionus: šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Norvēģiju) un NUTS IV ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Islandi) (24), kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru (25). Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:

—

pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas,

| — | NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, |
| --- | --- |

—

NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru,

| — | tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema iedzīvotāju blīvuma kritērijam; |
| --- | --- |

—

tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema iedzīvotāju blīvuma kritērijam;

| b) | reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 100 000 un kuri atrodas NUTS II vai NUTS III reģionā, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai kurā bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

b)

reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 100 000 un kuri atrodas NUTS II vai NUTS III reģionā, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai kurā bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| c) | NUTS III reģionus, kuros iedzīvotāju skaits ir mazāks par 100 000 un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

c)

NUTS III reģionus, kuros iedzīvotāju skaits ir mazāks par 100 000 un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| d) | salas vai citus reģionus, kuriem raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija (26) un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati); |
| --- | --- |

d)

salas vai citus reģionus, kuriem raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija (26) un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

| e) | salas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000, un citas kopienas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000 un kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija; |
| --- | --- |

e)

salas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000, un citas kopienas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000 un kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija;

| f) | NUTS III reģioni vai to daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža vai mazāk nekā 30 kilometru gara jūras robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas Zonas dalībvalsts vai EBTA dalībvalsts; |
| --- | --- |

f)

NUTS III reģioni vai to daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža vai mazāk nekā 30 kilometru gara jūras robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas Zonas dalībvalsts vai EBTA dalībvalsts;

| g) | pienācīgi pamatotos gadījumos EBTA valstis var izraudzīties arī citus reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 50 000 un kuros notiek būtiskas strukturālas pārmaiņas vai kuri salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem piedzīvo smagu relatīvo lejupslīdi. EBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs jāpierāda, ka reģionālā atbalsta piešķiršana attiecīgajā reģionā ir attaisnojama, pierādījumiem izmantojot vispāratzītus ekonomikas rādītājus un veicot salīdzinājumu ar situāciju EEZ līmenī. |
| --- | --- |

g)

pienācīgi pamatotos gadījumos EBTA valstis var izraudzīties arī citus reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 50 000 un kuros notiek būtiskas strukturālas pārmaiņas vai kuri salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem piedzīvo smagu relatīvo lejupslīdi. EBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs jāpierāda, ka reģionālā atbalsta piešķiršana attiecīgajā reģionā ir attaisnojama, pierādījumiem izmantojot vispāratzītus ekonomikas rādītājus un veicot salīdzinājumu ar situāciju EEZ līmenī.

| (23) | Bez tam, lai EBTA valstīm būtu pietiekami lielas manevrēšanas iespējas, nosakot atbalstu īpaša, vietēja rakstura reģionālu atšķirību mazināšanai teritorijās, kas mazākas par NUTS III iedalījumu, EBTA valstis var papildus izraudzīties mazākas teritorijas, kuras neatbilst iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, ja vien to iedzīvotāju skaits ir vismaz 20 000 (27). IEBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs pienākums pierādīt, ka ierosinātajās teritorijās ir akūtāka ekonomikas attīstības nepieciešamība nekā citās attiecīgā reģiona teritorijās, pierādījumiem izmantojot tādus vispāratzītus ekonomikas rādītājus kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības vai bezdarba līmeni, vietējās produktivitātes vai kvalifikācijas rādītājus. Šajās teritorijās Uzraudzības iestāde apstiprinās reģionālā atbalsta pasākumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī tiks piemērots attiecīgais MVU papildu atbalsts. Tomēr, ņemot vērā konkurences kropļošanas iespēju domino efekta rezultātā attiecībā uz tuvējiem, pārticīgākiem reģioniem, Uzraudzības iestāde šajās teritorijās neapstiprinās ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem vai ieguldījumu atbalstu gadījumā, ja attaisnotie izdevumi pārsniedz EUR 25 miljonus. |
| --- | --- |

(23)

Bez tam, lai EBTA valstīm būtu pietiekami lielas manevrēšanas iespējas, nosakot atbalstu īpaša, vietēja rakstura reģionālu atšķirību mazināšanai teritorijās, kas mazākas par NUTS III iedalījumu, EBTA valstis var papildus izraudzīties mazākas teritorijas, kuras neatbilst iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, ja vien to iedzīvotāju skaits ir vismaz 20 000 (27). IEBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs pienākums pierādīt, ka ierosinātajās teritorijās ir akūtāka ekonomikas attīstības nepieciešamība nekā citās attiecīgā reģiona teritorijās, pierādījumiem izmantojot tādus vispāratzītus ekonomikas rādītājus kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības vai bezdarba līmeni, vietējās produktivitātes vai kvalifikācijas rādītājus. Šajās teritorijās Uzraudzības iestāde apstiprinās reģionālā atbalsta pasākumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī tiks piemērots attiecīgais MVU papildu atbalsts. Tomēr, ņemot vērā konkurences kropļošanas iespēju domino efekta rezultātā attiecībā uz tuvējiem, pārticīgākiem reģioniem, Uzraudzības iestāde šajās teritorijās neapstiprinās ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem vai ieguldījumu atbalstu gadījumā, ja attaisnotie izdevumi pārsniedz EUR 25 miljonus.

| (24) | Katrai EBTA valstij atļautā kopējā iedzīvotāju aptvēruma ievērošana tiks pārbaudīta, balstoties uz attiecīgo reģionu faktisko iedzīvotāju skaitu atbilstīgi jaunākajiem pieejamiem oficiālajiem statistikas datiem. |
| --- | --- |

(24)

Katrai EBTA valstij atļautā kopējā iedzīvotāju aptvēruma ievērošana tiks pārbaudīta, balstoties uz attiecīgo reģionu faktisko iedzīvotāju skaitu atbilstīgi jaunākajiem pieejamiem oficiālajiem statistikas datiem.

25.B.4.   Reģionālais ieguldījumu atbalsts

25.B.4.1.   Atbalsta veidi un maksimālais apjoms

25.B.4.1.1.   Atbalsta veidi

| (25) | Reģionālais ieguldījumu atbalsts ir atbalsts, kas tiek piešķirts sākotnējo ieguldījumu projektam. |
| --- | --- |

(25)

Reģionālais ieguldījumu atbalsts ir atbalsts, kas tiek piešķirts sākotnējo ieguldījumu projektam.

| (26) | Sākotnējs ieguldījums nozīmē ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikti, lai:






  — | izveidotu jaunu ražotni, |
| --- | --- | --- |

(26)

Sākotnējs ieguldījums nozīmē ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikti, lai:

—

izveidotu jaunu ražotni,

| — | paplašinātu esošu ražotni, |
| --- | --- |

—

paplašinātu esošu ražotni,

| — | dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem, |
| --- | --- |

—

dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem,

| — | būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu. |
| --- | --- |

—

būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu.

“Materiāli aktīvi” ir aktīvi, kas saistīti ar zemi, ēkām un iekārtām. Uzņēmuma iegādes gadījumā var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai no trešām personām, ar nosacījumu, ka darījums ir veikts saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

“Nemateriāli aktīvi” ir aktīvi tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas.

Tādējādi atjaunošanai paredzēti ieguldījumi, kuri neatbilst nevienam no šiem kritērijiem, neietilpst šajā jēdzienā (28).

| (27) | Par sākotnēju ieguldījumu var uzskatīt arī tieši ar ražotni saistītu aktīvu iegādi, ja attiecīgā ražotne ir slēgta vai tiktu slēgta, ja tā netiktu nopirkta, un to ir iegādājies neatkarīgs investors (29). |
| --- | --- |

(27)

Par sākotnēju ieguldījumu var uzskatīt arī tieši ar ražotni saistītu aktīvu iegādi, ja attiecīgā ražotne ir slēgta vai tiktu slēgta, ja tā netiktu nopirkta, un to ir iegādājies neatkarīgs investors (29).

| (28) | Reģionālo ieguldījumu atbalstu aprēķina vai nu atbilstoši sākotnējā ieguldījuma projekta materiālajām un nemateriālajām izmaksām vai ieguldījuma projekta rezultātā tieši radīto darba vietu algas (paredzamajām) izmaksām (30). |
| --- | --- |

(28)

Reģionālo ieguldījumu atbalstu aprēķina vai nu atbilstoši sākotnējā ieguldījuma projekta materiālajām un nemateriālajām izmaksām vai ieguldījuma projekta rezultātā tieši radīto darba vietu algas (paredzamajām) izmaksām (30).

| (29) | Atbalsta veidi var būt dažādi. Piemēram, tās var būt dotācijas, aizdevumi ar zemām procentu likmēm, procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem, atbrīvojumi no nodokļiem, sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām. |
| --- | --- |

(29)

Atbalsta veidi var būt dažādi. Piemēram, tās var būt dotācijas, aizdevumi ar zemām procentu likmēm, procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem, atbrīvojumi no nodokļiem, sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām.

| (30) | Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi (31), ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta (32). Visās atbalsta shēmās ir jāiekļauj nepārprotama norāde uz abiem nosacījumiem (33). Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Uzraudzības iestādei, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts, pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu. |
| --- | --- |

(30)

Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi (31), ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta (32). Visās atbalsta shēmās ir jāiekļauj nepārprotama norāde uz abiem nosacījumiem (33). Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Uzraudzības iestādei, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts, pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu.

| (31) | Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi un pamatoti un ka ir ievērota piemērojamā atbalsta maksimālā robeža, gadījumos, kad atbalsta summu aprēķina, balstoties uz materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai balstoties uz 27. punktā minētajām iegādes izmaksām, atbalsta saņēmējam vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām ir jānodrošina tāds finansiāls ieguldījums no saviem līdzekļiem vai ārējs finansējums, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts (34). |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi un pamatoti un ka ir ievērota piemērojamā atbalsta maksimālā robeža, gadījumos, kad atbalsta summu aprēķina, balstoties uz materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai balstoties uz 27. punktā minētajām iegādes izmaksām, atbalsta saņēmējam vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām ir jānodrošina tāds finansiāls ieguldījums no saviem līdzekļiem vai ārējs finansējums, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts (34).

| (32) | Turklāt, lai nodrošinātu, ka ieguldījums veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību, attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums – tā ievērošanu panākot ar atbalstam piekārtotiem nosacījumiem vai tā maksāšanas metodi –, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas (35). Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. MVU gadījumā EBTA valstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu līdz mazākais trīs gadiem. |
| --- | --- |

(32)

Turklāt, lai nodrošinātu, ka ieguldījums veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību, attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums – tā ievērošanu panākot ar atbalstam piekārtotiem nosacījumiem vai tā maksāšanas metodi –, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas (35). Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. MVU gadījumā EBTA valstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu līdz mazākais trīs gadiem.

| (33) | Ar atbalsta līmeni saprot atbalsta intensitāti attiecībā pret atsauces izmaksām. Jebkura atbalsta intensitāte ir jāaprēķina, izmantojot bruto dotācijas ekvivalentu (BDE) (36). Atbalsta intensitāte pēc bruto dotācijas ekvivalenta ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentuāli no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības. Attiecībā uz atbalstu, par ko Uzraudzības iestādei paziņo atsevišķi, bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina paziņošanas brīdī. Pārējos gadījumos ieguldījumu attaisnoto izmaksu vērtību diskontē atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalstu, kuru izmaksā vairākās daļās, diskontē attiecīgi tā paziņošanas vai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta apjomu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem, ir atsauces likme, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Ja atbalsts tiek piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz piemērojamām atsauces likmēm attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā. |
| --- | --- |

(33)

Ar atbalsta līmeni saprot atbalsta intensitāti attiecībā pret atsauces izmaksām. Jebkura atbalsta intensitāte ir jāaprēķina, izmantojot bruto dotācijas ekvivalentu (BDE) (36). Atbalsta intensitāte pēc bruto dotācijas ekvivalenta ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentuāli no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības. Attiecībā uz atbalstu, par ko Uzraudzības iestādei paziņo atsevišķi, bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina paziņošanas brīdī. Pārējos gadījumos ieguldījumu attaisnoto izmaksu vērtību diskontē atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalstu, kuru izmaksā vairākās daļās, diskontē attiecīgi tā paziņošanas vai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta apjomu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem, ir atsauces likme, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Ja atbalsts tiek piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz piemērojamām atsauces likmēm attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā.

25.B.4.1.2.   Atbalsta griesti (atbalsta intensitātes maksimums) attiecībā uz atbalstu lieliem uzņēmumiem

| (34) | Atbalsta intensitāti precizē, ņemot vērā to reģionālo sarežģījumu veidu un intensitāti, kuru novēršanai tas paredzēts. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas pieļaujamā atbalsta intensitāte ir mazāka reģionos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi, nekā tajos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(34)

Atbalsta intensitāti precizē, ņemot vērā to reģionālo sarežģījumu veidu un intensitāti, kuru novēršanai tas paredzēts. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas pieļaujamā atbalsta intensitāte ir mazāka reģionos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi, nekā tajos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| (35) | Paplašinoties EEZ, ir palielinājušās pārticības līmeņa atšķirības EEZ teritorijā, un tāpēc nepieciešams sīkāk noteikt attiecīgo reģionu kategorijas. Lai panāktu atbilstību Eiropas Kopienā pieņemtajai pieejai, Uzraudzības iestāde nolēma izmantot to pašu metodiku. |
| --- | --- |

(35)

Paplašinoties EEZ, ir palielinājušās pārticības līmeņa atšķirības EEZ teritorijā, un tāpēc nepieciešams sīkāk noteikt attiecīgo reģionu kategorijas. Lai panāktu atbilstību Eiropas Kopienā pieņemtajai pieejai, Uzraudzības iestāde nolēma izmantot to pašu metodiku.

| (36) | Reģionos, kas minēti 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā, reģionālā atbalsta maksimālais līmenis nevar pārsniegt 15 % no BDE. Tas tiek samazināts līdz 10 % no BDE attiecībā uz reģioniem, kuros gan IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 100 % no EEZ vidējā, gan bezdarba līmenis ir mazāks par EEZ vidējo, mērot NUTS III līmenī (balstoties uz iepriekšējo trīs gadu vidējiem pēc Statistikas biroja datiem) (37). |
| --- | --- |

(36)

Reģionos, kas minēti 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā, reģionālā atbalsta maksimālais līmenis nevar pārsniegt 15 % no BDE. Tas tiek samazināts līdz 10 % no BDE attiecībā uz reģioniem, kuros gan IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 100 % no EEZ vidējā, gan bezdarba līmenis ir mazāks par EEZ vidējo, mērot NUTS III līmenī (balstoties uz iepriekšējo trīs gadu vidējiem pēc Statistikas biroja datiem) (37).

| (37) | Tomēr reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā.

25.B.4.1.3.   Papildu atbalsts maziem uz vidējiem uzņēmumiem

| (38) | Attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (38) 25.B.4.1.2. iedaļā minēto maksimālo intensitāti var palielināt par 20 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts vidējiem uzņēmumiem (39). |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (38) 25.B.4.1.2. iedaļā minēto maksimālo intensitāti var palielināt par 20 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts vidējiem uzņēmumiem (39).

25.B.4.2.   Attaisnotie izdevumi

25.B.4.2.1.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz ieguldījumu izmaksām

| (39) | No sākotnēju ieguldījumu atbalsta var segt izdevumus par zemi, ēkām un iekārtām (40). |
| --- | --- |

(39)

No sākotnēju ieguldījumu atbalsta var segt izdevumus par zemi, ēkām un iekārtām (40).

| (40) | MVU gadījumā var segt arī ar ieguldījumiem saistītās priekšizpētes un konsultāciju izmaksas, ievērojot atbalsta intensitāti līdz 50 % no faktiskajām izmaksām. |
| --- | --- |

(40)

MVU gadījumā var segt arī ar ieguldījumiem saistītās priekšizpētes un konsultāciju izmaksas, ievērojot atbalsta intensitāti līdz 50 % no faktiskajām izmaksām.

| (41) | Ja notiek 27. punktā minētā veida pirkuma darījums, var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai (41) no trešām personām (42). Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(41)

Ja notiek 27. punktā minētā veida pirkuma darījums, var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai (41) no trešām personām (42). Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

| (42) | Aktīvu nomas izmaksas, izņemot zemi un ēkas, var segt tikai tad, ja tā ir finanšu izpirkumnoma (līzings) un tās līgumā ir noteikts pienākums pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. Nomājot zemi un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomas darbības laikam ir jābūt vismaz pieciem gadiem pēc tam, kad noslēdzies ieguldījumu projekts, bet MVU gadījumā – 3 gadiem. |
| --- | --- |

(42)

Aktīvu nomas izmaksas, izņemot zemi un ēkas, var segt tikai tad, ja tā ir finanšu izpirkumnoma (līzings) un tās līgumā ir noteikts pienākums pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. Nomājot zemi un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomas darbības laikam ir jābūt vismaz pieciem gadiem pēc tam, kad noslēdzies ieguldījumu projekts, bet MVU gadījumā – 3 gadiem.

| (43) | Iegādājamiem aktīviem ir jābūt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma pārņemšanas gadījumā. Pārņemšanas gadījumā ir jāatņem to aktīvu vērtība, par kuru iegādi pirms pirkuma veikšanas jau ir ticis saņemts atbalsts. |
| --- | --- |

(43)

Iegādājamiem aktīviem ir jābūt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma pārņemšanas gadījumā. Pārņemšanas gadījumā ir jāatņem to aktīvu vērtība, par kuru iegādi pirms pirkuma veikšanas jau ir ticis saņemts atbalsts.

| (44) | Attiecībā uz MVU jebkurā gadījumā var pilnībā segt ieguldījumu izmaksas nemateriālos aktīvos tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas. Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem minētās izmaksas ir atbalstāmas tikai līdz 50 % apmērā no projekta kopējiem attaisnotajiem ieguldījuma izdevumiem. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz MVU jebkurā gadījumā var pilnībā segt ieguldījumu izmaksas nemateriālos aktīvos tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas. Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem minētās izmaksas ir atbalstāmas tikai līdz 50 % apmērā no projekta kopējiem attaisnotajiem ieguldījuma izdevumiem.

| (45) | Uz attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem jebkurā gadījumā attiecina nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tie saglabā saistību ar saņēmēju reģionu, kam ir tiesības uz reģionālo atbalstu, un līdz ar to tos nevar novirzīt uz citiem reģioniem, jo īpaši tiem reģioniem, kam nav tiesību uz reģionālo atbalstu. Šajā nolūkā atļautajiem nemateriālajiem aktīviem cita starpā ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | tie ir jāizmanto vienīgi ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu, |
| --- | --- | --- |

(45)

Uz attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem jebkurā gadījumā attiecina nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tie saglabā saistību ar saņēmēju reģionu, kam ir tiesības uz reģionālo atbalstu, un līdz ar to tos nevar novirzīt uz citiem reģioniem, jo īpaši tiem reģioniem, kam nav tiesību uz reģionālo atbalstu. Šajā nolūkā atļautajiem nemateriālajiem aktīviem cita starpā ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

tie ir jāizmanto vienīgi ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu,

| — | tie ir jāuzskata par amortizējamiem aktīviem, |
| --- | --- |

—

tie ir jāuzskata par amortizējamiem aktīviem,

| — | tie ir jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

tie ir jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem,

| — | tie ir jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (MVU gadījumā vismaz 3 gadus) jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

—

tie ir jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (MVU gadījumā vismaz 3 gadus) jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu.

25.B.4.2.2.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz algu izmaksām

| (46) | Kā norādīts 25.B.4.1.1. iedaļā, reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, balstoties uz paredzamajām algu izmaksām (43), kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnēja ieguldījumu projekta rezultātā. |
| --- | --- |

(46)

Kā norādīts 25.B.4.1.1. iedaļā, reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, balstoties uz paredzamajām algu izmaksām (43), kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnēja ieguldījumu projekta rezultātā.

| (47) | Darba vietu izveide ir konkrētā ražotnē tieši nodarbināto darbinieku skaita (44)
  neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Visas minētajā 12 mēnešu laika posmā zaudētās darba vietas ir jāatņem no tajā pašā laika posmā izveidoto darba vietu faktiskā skaita (45). |
| --- | --- |

(47)

Darba vietu izveide ir konkrētā ražotnē tieši nodarbināto darbinieku skaita (44)
  neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Visas minētajā 12 mēnešu laika posmā zaudētās darba vietas ir jāatņem no tajā pašā laika posmā izveidoto darba vietu faktiskā skaita (45).

| (48) | Atbalsta līmenis nevar pārsniegt noteiktu darbā pieņemtās personas algu izmaksu procentuālo attiecību, ko aprēķina par divu gadu laika posmu. Šī procentuālā attiecība atbilst tai ieguldījumu atbalsta intensitātei, kas atļauta konkrētajā teritorijā. |
| --- | --- |

(48)

Atbalsta līmenis nevar pārsniegt noteiktu darbā pieņemtās personas algu izmaksu procentuālo attiecību, ko aprēķina par divu gadu laika posmu. Šī procentuālā attiecība atbilst tai ieguldījumu atbalsta intensitātei, kas atļauta konkrētajā teritorijā.

25.B.4.3.   Atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem

| (49) | Šo pamatnostādņu izpratnē “liels ieguldījumu projekts” ir “sākotnējs ieguldījums”, kā tas definēts šajās pamatnostādnēs, kura attaisnoto izdevumu summa pārsniedz EUR 50 miljonus (46). Lai novērstu iespēju, ka lielu ieguldījumu projektu mākslīgi sadala apakšprojektos nolūkā izvairīties no šo pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, lielu ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja viena vai vairāku uzņēmumu veiktie sākotnējie ieguldījumi trīs gadu laikā ir tādi ieguldījumi pamatkapitālā, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu (47). |
| --- | --- |

(49)

Šo pamatnostādņu izpratnē “liels ieguldījumu projekts” ir “sākotnējs ieguldījums”, kā tas definēts šajās pamatnostādnēs, kura attaisnoto izdevumu summa pārsniedz EUR 50 miljonus (46). Lai novērstu iespēju, ka lielu ieguldījumu projektu mākslīgi sadala apakšprojektos nolūkā izvairīties no šo pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, lielu ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja viena vai vairāku uzņēmumu veiktie sākotnējie ieguldījumi trīs gadu laikā ir tādi ieguldījumi pamatkapitālā, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu (47).

| (50) | Lai aprēķinātu, vai liela ieguldījumu projekta attaisnotie izdevumi pārsniedz šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas, par pamatu attaisnotajiem izdevumiem ņem vai nu tradicionālās ieguldījumu izmaksas vai algu izmaksas, izvēloties lielākās no tām. |
| --- | --- |

(50)

Lai aprēķinātu, vai liela ieguldījumu projekta attaisnotie izdevumi pārsniedz šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas, par pamatu attaisnotajiem izdevumiem ņem vai nu tradicionālās ieguldījumu izmaksas vai algu izmaksas, izvēloties lielākās no tām.

| (51) | Divos “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipos” pēc kārtas, 1998. gadā (48) un 2004. gadā (49), Uzraudzības iestāde samazināja lielu ieguldījumu projektu maksimālo atbalsta intensitāti, lai ierobežotu konkurences kropļošanu. Vienkāršošanas un pārskatāmības nolūkā Uzraudzības iestāde ir nolēmusi 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs iestrādāt 2004. gada daudznozaru pamatprincipus. |
| --- | --- |

(51)

Divos “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipos” pēc kārtas, 1998. gadā (48) un 2004. gadā (49), Uzraudzības iestāde samazināja lielu ieguldījumu projektu maksimālo atbalsta intensitāti, lai ierobežotu konkurences kropļošanu. Vienkāršošanas un pārskatāmības nolūkā Uzraudzības iestāde ir nolēmusi 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs iestrādāt 2004. gada daudznozaru pamatprincipus.

| (52) | Tādējādi 2004. gada daudznozaru pamatprincipi vairs netiks piemēroti atbalstam, kas piešķirts vai paziņots (50) pēc 2006. gada 31. decembra, un tiks aizstāti ar šīm pamatnostādnēm (51). |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi 2004. gada daudznozaru pamatprincipi vairs netiks piemēroti atbalstam, kas piešķirts vai paziņots (50) pēc 2006. gada 31. decembra, un tiks aizstāti ar šīm pamatnostādnēm (51).

25.B.4.3.1.   Lielāka pārskatāmība un uzraudzība attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem

| (53) | EBTA valstīm ir pienākums Uzraudzības iestādei atsevišķi paziņot par esošu atbalsta shēmu ietvaros plānotu atbalsta piešķiršanu ieguldījumu projektiem, ja no visiem avotiem piedāvātā atbalsta summa pārsniedz atbalsta maksimāli pieļaujamo summu, kādu par ieguldījumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, var saņemt saskaņā ar 56. punktā noteikto intensitāti un nosacījumiem (52).
  Tabulā ir apkopti dažādos reģionos visbiežāk sastopamajiem atbalsta intensitātes rādītājiem atbilstošie robežlielumi, pie kuriem par atbalstu ir jāziņo.











  (EUR) |
| --- | --- |
| Atbalsta intensitāte | 10 % | 15 % | 20 % | 30 % | 40 % | 50 % |
| Paziņošanas robežlielums | 7,5 milj. | 11,25 milj. | 15,0 milj. | 22,5 milj. | 30,0 milj. | 37,5 milj. |

(53)

EBTA valstīm ir pienākums Uzraudzības iestādei atsevišķi paziņot par esošu atbalsta shēmu ietvaros plānotu atbalsta piešķiršanu ieguldījumu projektiem, ja no visiem avotiem piedāvātā atbalsta summa pārsniedz atbalsta maksimāli pieļaujamo summu, kādu par ieguldījumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, var saņemt saskaņā ar 56. punktā noteikto intensitāti un nosacījumiem (52).

Tabulā ir apkopti dažādos reģionos visbiežāk sastopamajiem atbalsta intensitātes rādītājiem atbilstošie robežlielumi, pie kuriem par atbalstu ir jāziņo.

(EUR)

Atbalsta intensitāte

10 %

15 %

20 %

30 %

40 %

50 %

Paziņošanas robežlielums

7,5 milj.

11,25 milj.

15,0 milj.

22,5 milj.

30,0 milj.

37,5 milj.

| (54) | Esošu atbalsta shēmu ietvaros piešķirot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem nav jāpaziņo, EBTA valstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķīrusi atbalstu, Uzraudzības iestādei jāiesniedz III pielikumā pievienotajā veidlapā prasītā informācija. Uzraudzības iestāde šīs informācijas kopsavilkumu dara zināmu sabiedrībai, to ievietojot savā tīmekļa vietnē (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid). |
| --- | --- |

(54)

Esošu atbalsta shēmu ietvaros piešķirot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem nav jāpaziņo, EBTA valstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķīrusi atbalstu, Uzraudzības iestādei jāiesniedz III pielikumā pievienotajā veidlapā prasītā informācija. Uzraudzības iestāde šīs informācijas kopsavilkumu dara zināmu sabiedrībai, to ievietojot savā tīmekļa vietnē (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid).

| (55) | EBTA valstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam lielam ieguldījumu projektam. Šajos reģistros ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievērota maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, un tie ir jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts. |
| --- | --- |

(55)

EBTA valstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam lielam ieguldījumu projektam. Šajos reģistros ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievērota maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, un tie ir jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts.

25.B.4.3.2.   Lielu ieguldījumu projektu novērtējuma noteikumi

| (56) | Reģionālajam ieguldījumu atbalstam attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem piemēro koriģētas reģionālā atbalsta maksimālās robežas (53), balstoties uz šo skalu:






  Attaisnotie izdevumi | Atbalsta koriģētā maksimālā robeža |
| --- | --- | --- |
| Līdz EUR 50 miljoniem | 100 % no reģiona maksimālās robežas |
| Daļa, kas ir robežās no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem | 50 % no reģiona maksimālās robežas |
| Daļa, kura ir virs EUR 100 miljoniem | 34 % no reģiona maksimālās robežas |

(56)

Reģionālajam ieguldījumu atbalstam attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem piemēro koriģētas reģionālā atbalsta maksimālās robežas (53), balstoties uz šo skalu:

Attaisnotie izdevumi

Atbalsta koriģētā maksimālā robeža

Līdz EUR 50 miljoniem

100 % no reģiona maksimālās robežas

Daļa, kas ir robežās no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem

50 % no reģiona maksimālās robežas

Daļa, kura ir virs EUR 100 miljoniem

34 % no reģiona maksimālās robežas

Tādējādi pieļaujamo atbalsta summu lieliem ieguldījumu projektiem aprēķina saskaņā ar šādu formulu: atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C); kur attiecīgi R ir reģiona nekoriģētā maksimālā robeža, B ir attaisnotie izdevumi no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem un C ir attaisnotie izdevumi virs EUR 100 miljoniem. Šo aprēķinu veic, balstoties uz oficiālajiem maiņas kursiem atbalsta piešķiršanas dienā vai, ja par atbalstu jāpaziņo atsevišķi, paziņošanas dienā.

| (57) | Ja kopējā atbalsta summa no visiem avotiem pārsniedz 75 % no maksimālās atbalsta summas, kādu var saņemt par ieguldījumu, kura attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, piemērojot parasto atbalsta maksimālo intensitāti, kāda saskaņā ar apstiprināto reģionālā atbalsta plānu ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem atbalsta piešķiršanas plānotajā dienā, un ja






  a) | atbalsta potenciālajam saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta; vai |
| --- | --- | --- |

(57)

Ja kopējā atbalsta summa no visiem avotiem pārsniedz 75 % no maksimālās atbalsta summas, kādu var saņemt par ieguldījumu, kura attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, piemērojot parasto atbalsta maksimālo intensitāti, kāda saskaņā ar apstiprināto reģionālā atbalsta plānu ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem atbalsta piešķiršanas plānotajā dienā, un ja

a)

atbalsta potenciālajam saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta; vai

| b) | projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus (54) par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada pieauguma vidējo rādītāju, |
| --- | --- |

b)

projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus (54) par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,

Uzraudzības iestāde reģionālo ieguldījumu atbalstu apstiprinās tikai pēc detalizētas pārbaudes, uzsākot procedūru, kas paredzēta Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm (55).

| (58) | Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts (56). Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts. Attiecīgā produkta tirgus jēdziens aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību). |
| --- | --- |

(58)

Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts (56). Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts. Attiecīgā produkta tirgus jēdziens aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).

| (59) | Pierādījumi par to, ka uz atbalstu neattiecas 57. punkta a) un b) apakšpunktā minētās situācijas, ir jānodrošina EBTA valstij (57). Noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā (58), parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati. |
| --- | --- |

(59)

Pierādījumi par to, ka uz atbalstu neattiecas 57. punkta a) un b) apakšpunktā minētās situācijas, ir jānodrošina EBTA valstij (57). Noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā (58), parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati.

25.B.4.4.   Noteikumi par atbalsta apvienošanu

| (60) | Atbalsta intensitātes maksimālās robežas, kas noteiktas 25.B.4.1. un 25.B.4.3. iedaļā, piemēro atbalsta kopsummai:






  — | ja atbalstu paralēli piešķir no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar īpašu atbalstu, |
| --- | --- | --- |

(60)

Atbalsta intensitātes maksimālās robežas, kas noteiktas 25.B.4.1. un 25.B.4.3. iedaļā, piemēro atbalsta kopsummai:

—

ja atbalstu paralēli piešķir no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar īpašu atbalstu,

| — | neatkarīgi no tā, vai palīdzību piešķir no vietējiem, reģionāliem vai EEZ avotiem. |
| --- | --- |

—

neatkarīgi no tā, vai palīdzību piešķir no vietējiem, reģionāliem vai EEZ avotiem.

| (61) | Ja atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz materiālām un nemateriālām ieguldījumu izmaksām, apvieno ar atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, ir jāievēro attiecīgajam reģionam noteiktā intensitātes maksimālā robeža (59). |
| --- | --- |

(61)

Ja atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz materiālām un nemateriālām ieguldījumu izmaksām, apvieno ar atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, ir jāievēro attiecīgajam reģionam noteiktā intensitātes maksimālā robeža (59).

| (62) | Ja reģionālā atbalsta attaisnotie izdevumi pilnīgi vai daļēji ir attaisnoti arī attiecībā uz cita veida atbalstu, to kopējai daļai piemēro labvēlīgāko maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(62)

Ja reģionālā atbalsta attaisnotie izdevumi pilnīgi vai daļēji ir attaisnoti arī attiecībā uz cita veida atbalstu, to kopējai daļai piemēro labvēlīgāko maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

| (63) | Ja EBTA valsts nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar vienu shēmu, var apvienot ar atbalstu, ko piešķir saskaņā ar citām shēmām, attiecībā uz katru shēmu ir jānorāda metode, ar kuru tiks nodrošināta atbilstība minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(63)

Ja EBTA valsts nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar vienu shēmu, var apvienot ar atbalstu, ko piešķir saskaņā ar citām shēmām, attiecībā uz katru shēmu ir jānorāda metode, ar kuru tiks nodrošināta atbilstība minētajiem nosacījumiem.

| (64) | Reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, cenšoties apiet šajās pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti. |
| --- | --- |

(64)

Reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, cenšoties apiet šajās pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti.

25.B.5.   Darbības atbalsts (60)

| (65) | Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus (darbības atbalsts), parasti ir aizliegts. Izņēmuma kārtā šādu atbalstu tomēr var piešķirt reģioniem, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, ar nosacījumu, ka i) to pamato šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids un ii) tā daudzums ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt (61). EBTA valstu ziņā ir pierādīt, ka trūkumi pastāv, kā arī novērtēt to nozīmi. Papildus tam, var tikt atļauti konkrēti darbības atbalsta veidi par labu mazapdzīvotiem reģioniem un vismazāk apdzīvotajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(65)

Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus (darbības atbalsts), parasti ir aizliegts. Izņēmuma kārtā šādu atbalstu tomēr var piešķirt reģioniem, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, ar nosacījumu, ka i) to pamato šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids un ii) tā daudzums ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt (61). EBTA valstu ziņā ir pierādīt, ka trūkumi pastāv, kā arī novērtēt to nozīmi. Papildus tam, var tikt atļauti konkrēti darbības atbalsta veidi par labu mazapdzīvotiem reģioniem un vismazāk apdzīvotajiem reģioniem.

| (66) | Darbības atbalsts principā būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz iepriekš noteiktu attaisnoto izdevumu vai izmaksu (62) kopumu, un no tā sedz noteiktu, ierobežotu šo izmaksu daļu. |
| --- | --- |

(66)

Darbības atbalsts principā būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz iepriekš noteiktu attaisnoto izdevumu vai izmaksu (62) kopumu, un no tā sedz noteiktu, ierobežotu šo izmaksu daļu.

| (67) | Ņemot vērā finanšu darījumu un grupu iekšējo darījumu specifiku, kā tie definēti Eiropas NACE klasifikācijas J iedaļā (65., 66. un 67. kods) un grupu iekšējos darījumus, kas iekļauti K iedaļā (74. kods), darbības atbalstam šajā nozarē ir pavisam niecīgas izredzes veicināt reģionālo attīstību, turpretim pastāv ļoti liels risks, ka tas kropļotu konkurenci, kā konstatēts Pamatnostādņu (63) 17.B. nodaļā. Tādēļ Uzraudzības iestāde atbilstīgi šīm pamatnostādnēm neapstiprinās darbības atbalstu finanšu pakalpojumu nozarē vai grupu iekšējiem darījumiem, ja vien šo atbalstu nepiešķir saskaņā ar vispārējām shēmām, kuras attiecas uz visām nozarēm un kuru mērķis ir kompensēt transporta vai darbaspēka papildu izmaksas. Tāpat tiek izslēgts darbības atbalsts, kas paredzēts eksporta veicināšanai. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā finanšu darījumu un grupu iekšējo darījumu specifiku, kā tie definēti Eiropas NACE klasifikācijas J iedaļā (65., 66. un 67. kods) un grupu iekšējos darījumus, kas iekļauti K iedaļā (74. kods), darbības atbalstam šajā nozarē ir pavisam niecīgas izredzes veicināt reģionālo attīstību, turpretim pastāv ļoti liels risks, ka tas kropļotu konkurenci, kā konstatēts Pamatnostādņu (63) 17.B. nodaļā. Tādēļ Uzraudzības iestāde atbilstīgi šīm pamatnostādnēm neapstiprinās darbības atbalstu finanšu pakalpojumu nozarē vai grupu iekšējiem darījumiem, ja vien šo atbalstu nepiešķir saskaņā ar vispārējām shēmām, kuras attiecas uz visām nozarēm un kuru mērķis ir kompensēt transporta vai darbaspēka papildu izmaksas. Tāpat tiek izslēgts darbības atbalsts, kas paredzēts eksporta veicināšanai.

| (68) | Tā kā darbības atbalsta mērķis ir novērst reģionālās attīstības kavēkļus un vājās vietas, tam noteikti jābūt pagaidu rakstura un tas laika gaitā jāsamazina, atbalstu pārtraucot, kad attiecīgie reģioni faktiski sasniedz pārticīgāko EEZ teritoriju (64) līmeni, izņemot 69. un 70. punkta gadījumus. |
| --- | --- |

(68)

Tā kā darbības atbalsta mērķis ir novērst reģionālās attīstības kavēkļus un vājās vietas, tam noteikti jābūt pagaidu rakstura un tas laika gaitā jāsamazina, atbalstu pārtraucot, kad attiecīgie reģioni faktiski sasniedz pārticīgāko EEZ teritoriju (64) līmeni, izņemot 69. un 70. punkta gadījumus.

| (69) | Atkāpjoties no iepriekšējā punktā noteiktā, tādu darbības atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, var atļaut tikai vismazāk apdzīvotajos reģionos, ciktāl tas paredzēts šo reģionu turpmākās apdzīvotības sarukšanas novēršanai vai mazināšanai (65). Vismazāk apdzīvotie reģioni ir NUTS II līmeņa reģioni Norvēģijā un NUTS IV līmeņa reģioni Islandē (66), kur iedzīvotāju blīvums ir 8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru vai mazāk un kas atrodas blakus un robežojas ar mazākām teritorijām, kuras atbilst tam pašam iedzīvotāju blīvuma kritērijam. |
| --- | --- |

(69)

Atkāpjoties no iepriekšējā punktā noteiktā, tādu darbības atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, var atļaut tikai vismazāk apdzīvotajos reģionos, ciktāl tas paredzēts šo reģionu turpmākās apdzīvotības sarukšanas novēršanai vai mazināšanai (65). Vismazāk apdzīvotie reģioni ir NUTS II līmeņa reģioni Norvēģijā un NUTS IV līmeņa reģioni Islandē (66), kur iedzīvotāju blīvums ir 8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru vai mazāk un kas atrodas blakus un robežojas ar mazākām teritorijām, kuras atbilst tam pašam iedzīvotāju blīvuma kritērijam.

| (70) | Papildus tam, mazapdzīvotajos reģionos var atļaut piešķirt atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, nolūkā daļēji kompensēt papildu transporta izmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:






  — | atbalsta nolūks var būt tikai transporta papildu izmaksu kompensēšana, ņemot vērā citas shēmas transporta atbalstam. Lai gan atbalsta apjomu var aprēķināt, izmantojot reprezentatīvu bāzi, jāizvairās no sistemātiskas pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas, |
| --- | --- | --- |

(70)

Papildus tam, mazapdzīvotajos reģionos var atļaut piešķirt atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, nolūkā daļēji kompensēt papildu transporta izmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:

—

atbalsta nolūks var būt tikai transporta papildu izmaksu kompensēšana, ņemot vērā citas shēmas transporta atbalstam. Lai gan atbalsta apjomu var aprēķināt, izmantojot reprezentatīvu bāzi, jāizvairās no sistemātiskas pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas,

| — | atbalstu var piešķirt tikai par mazapdzīvotajos reģionos ražotu preču pārvadājumu papildu izmaksām attiecīgās valsts teritorijā. Nedrīkst pieļaut, ka tas pārtop par eksporta atbalstu. Atbalstu nevar piešķirt tādu uzņēmumu produktu pārvadājumiem vai pārvadīšanai, kuriem nav alternatīvas atrašanās vietas (ieguves rūpniecības produkti, hidroelektrostacijas utt.), |
| --- | --- |

—

atbalstu var piešķirt tikai par mazapdzīvotajos reģionos ražotu preču pārvadājumu papildu izmaksām attiecīgās valsts teritorijā. Nedrīkst pieļaut, ka tas pārtop par eksporta atbalstu. Atbalstu nevar piešķirt tādu uzņēmumu produktu pārvadājumiem vai pārvadīšanai, kuriem nav alternatīvas atrašanās vietas (ieguves rūpniecības produkti, hidroelektrostacijas utt.),

| — | atbalsta skaitliskajai izteiksmei jābūt iepriekš objektīvi nosakāmai, balstoties uz koeficientu “atbalsta summa uz tonnu/kilometru”, un katru gadu ir jāsagatavo ziņojums, kurā cita starpā ir parādīta šā (šo) koeficienta(-u) izmantošana, |
| --- | --- |

—

atbalsta skaitliskajai izteiksmei jābūt iepriekš objektīvi nosakāmai, balstoties uz koeficientu “atbalsta summa uz tonnu/kilometru”, un katru gadu ir jāsagatavo ziņojums, kurā cita starpā ir parādīta šā (šo) koeficienta(-u) izmantošana,

| — | papildizmaksu tāme ir jāsastāda, pamatojoties uz visekonomiskāko transporta veidu un īsāko maršrutu no ražošanas vai pārstrādes vietas uz noieta tirgu, izmantojot šo transporta veidu; jāņem vērā arī vides ārējās izmaksas. |
| --- | --- |

—

papildizmaksu tāme ir jāsastāda, pamatojoties uz visekonomiskāko transporta veidu un īsāko maršrutu no ražošanas vai pārstrādes vietas uz noieta tirgu, izmantojot šo transporta veidu; jāņem vērā arī vides ārējās izmaksas.

| (71) | Jebkurā gadījumā regulāri jānovērtē darbības atbalsta nepieciešamība un līmenis, lai nodrošinātu tā ilgtermiņa lietderību attiecīgajam reģionam. Tādēļ Uzraudzības iestāde darbības atbalsta shēmas apstiprinās tikai uz šo pamatnostādņu darbības laiku. |
| --- | --- |

(71)

Jebkurā gadījumā regulāri jānovērtē darbības atbalsta nepieciešamība un līmenis, lai nodrošinātu tā ilgtermiņa lietderību attiecīgajam reģionam. Tādēļ Uzraudzības iestāde darbības atbalsta shēmas apstiprinās tikai uz šo pamatnostādņu darbības laiku.

| (72) | Lai novērtētu darbības atbalsta shēmu ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, EBTA valstīm ik gadu būs jāiesniedz vienots ziņojums par katru NUTS II (67) reģionu, kuram piešķirts darbības atbalsts, tajā sniedzot kopējo izdevumu vai nesaņemto ieņēmumu aplēses sadalījumu attiecībā uz katru reģionā apstiprināto darbības atbalsta shēmu, kā arī uzrādīti desmit lielākie darbības atbalsta saņēmēji attiecīgajā reģionā (68), norādot to darbības jomu(-as) un katra saņemto atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

(72)

Lai novērtētu darbības atbalsta shēmu ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, EBTA valstīm ik gadu būs jāiesniedz vienots ziņojums par katru NUTS II (67) reģionu, kuram piešķirts darbības atbalsts, tajā sniedzot kopējo izdevumu vai nesaņemto ieņēmumu aplēses sadalījumu attiecībā uz katru reģionā apstiprināto darbības atbalsta shēmu, kā arī uzrādīti desmit lielākie darbības atbalsta saņēmēji attiecīgajā reģionā (68), norādot to darbības jomu(-as) un katra saņemto atbalsta apjomu.

25.B.6.   Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem

| (73) | Lai gan visā EEZ raksturīgi, ka jaunizveidoti mazi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, atbalstāmo reģionu ekonomisko attīstību kavē salīdzinoši neaktīva uzņēmējdarbība un, jo īpaši, par vidējo līmeni daudz zemākais jaunizveidoto uzņēmumu īpatsvars. Tādēļ šķiet nepieciešami ieviest jaunu atbalsta veidu, ko varētu piešķirt papildus reģionālajam ieguldījumu atbalstam, lai radītu stimulus, kas atbalstāmajās teritorijās sekmētu veidot jaunus mazos uzņēmumus un tos atbalstīt darbības sākumposmā. |
| --- | --- |

(73)

Lai gan visā EEZ raksturīgi, ka jaunizveidoti mazi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, atbalstāmo reģionu ekonomisko attīstību kavē salīdzinoši neaktīva uzņēmējdarbība un, jo īpaši, par vidējo līmeni daudz zemākais jaunizveidoto uzņēmumu īpatsvars. Tādēļ šķiet nepieciešami ieviest jaunu atbalsta veidu, ko varētu piešķirt papildus reģionālajam ieguldījumu atbalstam, lai radītu stimulus, kas atbalstāmajās teritorijās sekmētu veidot jaunus mazos uzņēmumus un tos atbalstīt darbības sākumposmā.

| (74) | Lai nodrošinātu šā atbalsta veida mērķtiecību, ir acīmredzams, ka tas jānosaka atbilstīgi katra reģiona problēmu apmēram. Turklāt, lai novērstu nepieļaujamu konkurences kropļošanu, tostarp esošo uzņēmumu izstumšanu no tirgus, atbalstu, vismaz sākotnējā periodā, vajadzētu piešķirt tikai maziem uzņēmumiem, tam jābūt ierobežota apjoma un laika gaitā jāsamazinās. |
| --- | --- |

(74)

Lai nodrošinātu šā atbalsta veida mērķtiecību, ir acīmredzams, ka tas jānosaka atbilstīgi katra reģiona problēmu apmēram. Turklāt, lai novērstu nepieļaujamu konkurences kropļošanu, tostarp esošo uzņēmumu izstumšanu no tirgus, atbalstu, vismaz sākotnējā periodā, vajadzētu piešķirt tikai maziem uzņēmumiem, tam jābūt ierobežota apjoma un laika gaitā jāsamazinās.

| (75) | Līdz ar to Uzraudzības iestāde apstiprinās tādas atbalsta shēmas, kuras paredz kopējo atbalstu līdz EUR 1 miljonam uz vienu uzņēmumu (69) maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe. Atbalsta summa, kas gada laikā piešķirta jaunizveidotam mazam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt 33 % no minētās kopējās atbalsta summas uz vienu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(75)

Līdz ar to Uzraudzības iestāde apstiprinās tādas atbalsta shēmas, kuras paredz kopējo atbalstu līdz EUR 1 miljonam uz vienu uzņēmumu (69) maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe. Atbalsta summa, kas gada laikā piešķirta jaunizveidotam mazam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt 33 % no minētās kopējās atbalsta summas uz vienu uzņēmumu.

| (76) | Attaisnotie izdevumi ir ar uzņēmuma izveidi tieši saistītās juridisko pakalpojumu, konsultāciju pakalpojumu un administratīvās izmaksas, kā arī šādas izmaksas, ja tās faktiski radušās pirmajos piecos gados no uzņēmuma izveides brīža (70):






  — | procenti par ārēju finansējumu un pašu kapitāla dividendes, kas aprēķinātas, nepārsniedzot atsauces likmi, |
| --- | --- | --- |

(76)

Attaisnotie izdevumi ir ar uzņēmuma izveidi tieši saistītās juridisko pakalpojumu, konsultāciju pakalpojumu un administratīvās izmaksas, kā arī šādas izmaksas, ja tās faktiski radušās pirmajos piecos gados no uzņēmuma izveides brīža (70):

—

procenti par ārēju finansējumu un pašu kapitāla dividendes, kas aprēķinātas, nepārsniedzot atsauces likmi,

| — | ražošanas iekārtu/aprīkojuma nomas maksājumi, |
| --- | --- |

—

ražošanas iekārtu/aprīkojuma nomas maksājumi,

| — | enerģijas, ūdens, apkures izmaksas, nodokļi (izņemot PVN un uzņēmumu ienākuma nodokli) un administratīvie maksājumi, |
| --- | --- |

—

enerģijas, ūdens, apkures izmaksas, nodokļi (izņemot PVN un uzņēmumu ienākuma nodokli) un administratīvie maksājumi,

| — | var iekļaut arī amortizāciju, ražošanas iekārtu/aprīkojuma līzinga maksājumus, kā arī algu izmaksas, ieskaitot obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, ja par attiecīgajiem ieguldījumiem vai darba vietu izveides vai darbā pieņemšanas pasākumiem nav saņemts cita veida atbalsts. |
| --- | --- |

—

var iekļaut arī amortizāciju, ražošanas iekārtu/aprīkojuma līzinga maksājumus, kā arī algu izmaksas, ieskaitot obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, ja par attiecīgajiem ieguldījumiem vai darba vietu izveides vai darbā pieņemšanas pasākumiem nav saņemts cita veida atbalsts.

| (77) | Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 15 % divos turpmākajos gados. |
| --- | --- |

(77)

Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 15 % divos turpmākajos gados.

| (78) | Minēto pieļaujamo intensitāti palielina par 5 procentu punktiem reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, un mazās salās, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks nekā 5 000, kā arī citās tikpat lielas kopienās, kas ir līdzīgi izolētas. |
| --- | --- |

(78)

Minēto pieļaujamo intensitāti palielina par 5 procentu punktiem reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, un mazās salās, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks nekā 5 000, kā arī citās tikpat lielas kopienās, kas ir līdzīgi izolētas.

| (79) | EBTA valstij ir jāievieš attiecīga sistēma, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegta atbalsta summas augšējā robeža un attiecīgā atbalsta intensitāte attiecībā pret attaisnotajām izmaksām. Īpaši jāraugās, lai šajā nodaļā paredzētais atbalsts netiktu apvienots ar cita veida publisku atbalstu (tostarp de minimis atbalstu), cenšoties apiet noteikto maksimālo atbalsta intensitāti vai summu. |
| --- | --- |

(79)

EBTA valstij ir jāievieš attiecīga sistēma, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegta atbalsta summas augšējā robeža un attiecīgā atbalsta intensitāte attiecībā pret attaisnotajām izmaksām. Īpaši jāraugās, lai šajā nodaļā paredzētais atbalsts netiktu apvienots ar cita veida publisku atbalstu (tostarp de minimis atbalstu), cenšoties apiet noteikto maksimālo atbalsta intensitāti vai summu.

| (80) | Atbalsta veids, kas paredzēts vienīgi jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, var radīt pretdabisku stimulu, proti, esošu mazu uzņēmumu slēgšanu un atkārtotu reģistrēšanu, lai saņemtu šo atbalstu. EBTA valstīm minētais risks būtu jāņem vērā un atbalsta shēmas jāveido tā, lai šo problēmu novērstu, piemēram, nosakot ierobežojumus pieteikumiem no nesen slēgtu uzņēmumu īpašniekiem. |
| --- | --- |

(80)

Atbalsta veids, kas paredzēts vienīgi jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, var radīt pretdabisku stimulu, proti, esošu mazu uzņēmumu slēgšanu un atkārtotu reģistrēšanu, lai saņemtu šo atbalstu. EBTA valstīm minētais risks būtu jāņem vērā un atbalsta shēmas jāveido tā, lai šo problēmu novērstu, piemēram, nosakot ierobežojumus pieteikumiem no nesen slēgtu uzņēmumu īpašniekiem.

25.B.7.   Reģionālā atbalsta plāni un atbilstības apliecinājums

| (81) | EBTA valsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem (71) kopā veido EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. Reģionālā atbalsta plānā noteikti arī reģioni, kuros var piešķirt uzņēmumu atbalstu. Darbības atbalsta shēmas netiek ietvertas reģionālā atbalsta plānos, bet katru gadījumu izvērtē atsevišķi, balstoties uz attiecīgās EBTA valsts paziņojumu saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(81)

EBTA valsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem (71) kopā veido EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. Reģionālā atbalsta plānā noteikti arī reģioni, kuros var piešķirt uzņēmumu atbalstu. Darbības atbalsta shēmas netiek ietvertas reģionālā atbalsta plānos, bet katru gadījumu izvērtē atsevišķi, balstoties uz attiecīgās EBTA valsts paziņojumu saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

| (82) | Tiesa ir nolēmusi, ka “lēmumi”, ar kuriem Eiropas Komisija pieņem reģionālā atbalsta plānus attiecībā uz katru dalībvalsti, ir jāinterpretē kā reģionālā atbalsta pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa un kā tādi, kuriem ir saistošs spēks, tikai pie nosacījuma, ka EK dalībvalstis tos ir akceptējušas (72). Uzraudzības iestāde uzskata, kas tas attiecas arī uz Uzraudzības iestādes lēmumiem. |
| --- | --- |

(82)

Tiesa ir nolēmusi, ka “lēmumi”, ar kuriem Eiropas Komisija pieņem reģionālā atbalsta plānus attiecībā uz katru dalībvalsti, ir jāinterpretē kā reģionālā atbalsta pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa un kā tādi, kuriem ir saistošs spēks, tikai pie nosacījuma, ka EK dalībvalstis tos ir akceptējušas (72). Uzraudzības iestāde uzskata, kas tas attiecas arī uz Uzraudzības iestādes lēmumiem.

| (83) | Turklāt jāatgādina, ka reģionālā atbalsta plānos nosaka arī jebkādu grupveida atbrīvojumu piemērošanas jomu, atbrīvojot reģionālo atbalstu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu neatkarīgi no tā, vai šāds atbalsts piešķirts, balstoties uz Regulu (EK) 70/2001 (73) vai balstoties uz atbrīvojumu, kas, iespējams, tiks pieņemts attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem. |
| --- | --- |

(83)

Turklāt jāatgādina, ka reģionālā atbalsta plānos nosaka arī jebkādu grupveida atbrīvojumu piemērošanas jomu, atbrīvojot reģionālo atbalstu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu neatkarīgi no tā, vai šāds atbalsts piešķirts, balstoties uz Regulu (EK) 70/2001 (73) vai balstoties uz atbrīvojumu, kas, iespējams, tiks pieņemts attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem.

| (84) | Šo pamatnostādņu rezultātā atkarībā no EBTA valstu sociāli ekonomiskās situācijas, reģionālā atbalsta plānā būs reģioni, kuri EBTA valstīm jāatzīst par piemērotiem reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu līdz iedzīvotāju īpatsvara robežai, kas noteikta saskaņā ar 25.B.3.3.1. iedaļu. |
| --- | --- |

(84)

Šo pamatnostādņu rezultātā atkarībā no EBTA valstu sociāli ekonomiskās situācijas, reģionālā atbalsta plānā būs reģioni, kuri EBTA valstīm jāatzīst par piemērotiem reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu līdz iedzīvotāju īpatsvara robežai, kas noteikta saskaņā ar 25.B.3.3.1. iedaļu.

| (85) | Ja EBTA valstis ievēro šajās pamatnostādnēs minētos nosacījumus, to pārziņā ir lemt, vai tās vēlas piešķirt reģionālo atbalstu, un kādā apmērā. Iespējami drīz pēc šo pamatnostādņu publicēšanas katrai EBTA valstij saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu Uzraudzības iestādei jāiesniedz vienots reģionālā atbalsta plāns, kas aptver visu šīs valsts teritoriju. |
| --- | --- |

(85)

Ja EBTA valstis ievēro šajās pamatnostādnēs minētos nosacījumus, to pārziņā ir lemt, vai tās vēlas piešķirt reģionālo atbalstu, un kādā apmērā. Iespējami drīz pēc šo pamatnostādņu publicēšanas katrai EBTA valstij saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu Uzraudzības iestādei jāiesniedz vienots reģionālā atbalsta plāns, kas aptver visu šīs valsts teritoriju.

| (86) | Uzraudzības iestāde paziņojumus izskatīs saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteikto procedūru. Pēc izskatīšanas noslēguma tā publicēs apstiprinātās reģionālā atbalsta kartes Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā. Šie plāni būs spēkā no 2007. gada 1. janvāra vai dienas, kad tos būs apstiprinājusi Uzraudzības iestāde, ja tā ir vēlāk, un tos uzskatīs par šo pamatnostādņu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(86)

Uzraudzības iestāde paziņojumus izskatīs saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteikto procedūru. Pēc izskatīšanas noslēguma tā publicēs apstiprinātās reģionālā atbalsta kartes Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā. Šie plāni būs spēkā no 2007. gada 1. janvāra vai dienas, kad tos būs apstiprinājusi Uzraudzības iestāde, ja tā ir vēlāk, un tos uzskatīs par šo pamatnostādņu sastāvdaļu.

| (87) | Paziņojumā skaidri jānorāda reģioni, ko valsts ir ierosinājusi atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un paredzētā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā koriģētās reģionālā atbalsta maksimālās robežas attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem. |
| --- | --- |

(87)

Paziņojumā skaidri jānorāda reģioni, ko valsts ir ierosinājusi atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un paredzētā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā koriģētās reģionālā atbalsta maksimālās robežas attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem.

| (88) | Vispusīgi pamatojuma dati jāsniedz, paskaidrojot izvēli attiecībā uz tiem 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioniem, kuri nav ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvoti reģioni un pierobežas reģioni, iekļaujot sīkus attiecīgo reģionu identifikācijas datus, demogrāfiskos datus, datus par attiecīgo reģionu IKP un bezdarba rādītājiem, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju. |
| --- | --- |

(88)

Vispusīgi pamatojuma dati jāsniedz, paskaidrojot izvēli attiecībā uz tiem 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioniem, kuri nav ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvoti reģioni un pierobežas reģioni, iekļaujot sīkus attiecīgo reģionu identifikācijas datus, demogrāfiskos datus, datus par attiecīgo reģionu IKP un bezdarba rādītājiem, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju.

| (89) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību, kas ir būtiski svarīga ilgtermiņa reģionālajai attīstībai, EBTA valstu paziņoto reģionu sarakstam principā būtu jābūt spēkā visā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr tas var tikt pārskatīts posma vidū, 2010. gadā (74). Visām EBTA valstīm, kuras vēlas koriģēt saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstāmo reģionu sarakstu vai piemērojamā atbalsta intensitāti, jāiesniedz paziņojums Uzraudzības iestādē vēlākais līdz 2010. gada 1. aprīlim. Šādi veiktas izmaiņas reģionu sarakstā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai EBTA valstij atļautā kopējā aptverto iedzīvotāju īpatsvara saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Reģioniem, kuriem šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātā vairs nebūs tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu, nebūs piemērojams pārejas posma atbalsts. Turklāt EBTA valstis jebkurā laikā var Uzraudzības iestādei paziņot lūgumu pievienot sarakstam papildu reģionus, līdz kamēr tiek sasniegts attiecīgais iedzīvotāju aptvērums. |
| --- | --- |

(89)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību, kas ir būtiski svarīga ilgtermiņa reģionālajai attīstībai, EBTA valstu paziņoto reģionu sarakstam principā būtu jābūt spēkā visā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr tas var tikt pārskatīts posma vidū, 2010. gadā (74). Visām EBTA valstīm, kuras vēlas koriģēt saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstāmo reģionu sarakstu vai piemērojamā atbalsta intensitāti, jāiesniedz paziņojums Uzraudzības iestādē vēlākais līdz 2010. gada 1. aprīlim. Šādi veiktas izmaiņas reģionu sarakstā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai EBTA valstij atļautā kopējā aptverto iedzīvotāju īpatsvara saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Reģioniem, kuriem šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātā vairs nebūs tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu, nebūs piemērojams pārejas posma atbalsts. Turklāt EBTA valstis jebkurā laikā var Uzraudzības iestādei paziņot lūgumu pievienot sarakstam papildu reģionus, līdz kamēr tiek sasniegts attiecīgais iedzīvotāju aptvērums.

25.B.8.   Stāšanās spēkā, īstenošana, pārskatāmība un pārskatīšana

| (90) | Uzraudzības iestāde paredz piemērot šīs pamatnostādnes attiecībā uz visu reģionālo atbalstu, kas piešķirts pēc 2006. gada 31. decembra. Reģionālo atbalstu, kas piešķirts vai tiks piešķirts līdz 2007. gadam, izvērtē saskaņā ar 1999. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(90)

Uzraudzības iestāde paredz piemērot šīs pamatnostādnes attiecībā uz visu reģionālo atbalstu, kas piešķirts pēc 2006. gada 31. decembra. Reģionālo atbalstu, kas piešķirts vai tiks piešķirts līdz 2007. gadam, izvērtē saskaņā ar 1999. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

| (91) | Tā kā reģionālā atbalsta shēmām vai pēc 2006. gada 31. decembra piešķiramajam īpašajam atbalstam ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus par tiem nevar uzskatīt par galīgiem, pirms pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns saskaņā ar 25.B.7. iedaļā minētajiem noteikumiem. Tādēļ vispārīgā gadījumā Uzraudzības iestāde paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, kuras piemērojamas pēc 2006. gada 31. decembra, vai par īpašo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc šā datuma, neizskatīs, pirms netiks pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns (75). Tas pats attiecas uz atbalsta shēmām jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem saskaņā ar šo pamatnostādņu 25.B.6. iedaļu. |
| --- | --- |

(91)

Tā kā reģionālā atbalsta shēmām vai pēc 2006. gada 31. decembra piešķiramajam īpašajam atbalstam ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus par tiem nevar uzskatīt par galīgiem, pirms pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns saskaņā ar 25.B.7. iedaļā minētajiem noteikumiem. Tādēļ vispārīgā gadījumā Uzraudzības iestāde paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, kuras piemērojamas pēc 2006. gada 31. decembra, vai par īpašo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc šā datuma, neizskatīs, pirms netiks pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns (75). Tas pats attiecas uz atbalsta shēmām jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem saskaņā ar šo pamatnostādņu 25.B.6. iedaļu.

| (92) | Uzraudzības iestāde uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana visās EBTA valstīs izraisīs ievērojamas izmaiņas noteikumos, ko piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt šķiet nepieciešami attiecībā uz visām reģionālā atbalsta shēmām, ietverot gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas, pārskatīt, vai tās joprojām ir pamatotas un iedarbīgas. Minēto iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosinās šādus pasākumus:






  — | neskarot 10. panta 2. punktu Regulā (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 42. lpp.), un 11. panta 2. punktu Regulā (EK) 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai, kas iekļauts EEZ līguma XV pielikuma 1.g) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2003. gada 20. jūnija Lēmumu Nr. 83/2003 (OV L 257, 39. lpp., 9.10.2003., EEZ papildinājums Nr. 51, 250. lpp.), EBTA valstis termiņu ziņā ierobežo visu pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošanu tā, lai atbalsts tiktu piešķirts ne vēlāk par 2006. gada 31. decembri, |
| --- | --- | --- |

(92)

Uzraudzības iestāde uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana visās EBTA valstīs izraisīs ievērojamas izmaiņas noteikumos, ko piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt šķiet nepieciešami attiecībā uz visām reģionālā atbalsta shēmām, ietverot gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas, pārskatīt, vai tās joprojām ir pamatotas un iedarbīgas. Minēto iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosinās šādus pasākumus:

—

neskarot 10. panta 2. punktu Regulā (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 42. lpp.), un 11. panta 2. punktu Regulā (EK) 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai, kas iekļauts EEZ līguma XV pielikuma 1.g) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2003. gada 20. jūnija Lēmumu Nr. 83/2003 (OV L 257, 39. lpp., 9.10.2003., EEZ papildinājums Nr. 51, 250. lpp.), EBTA valstis termiņu ziņā ierobežo visu pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošanu tā, lai atbalsts tiktu piešķirts ne vēlāk par 2006. gada 31. decembri,

| — | ja vides atbalsta shēmas ļauj piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu ieguldījumiem vides jomā saskaņā ar Pamatnostādņu 15. nodaļas 31. zemsvītras piezīmi (76), EBTA valstis izdara grozījumus attiecīgajās shēmās, lai nodrošinātu, ka atbalstu pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai tad, ja tas atbilst reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā, |
| --- | --- |

—

ja vides atbalsta shēmas ļauj piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu ieguldījumiem vides jomā saskaņā ar Pamatnostādņu 15. nodaļas 31. zemsvītras piezīmi (76), EBTA valstis izdara grozījumus attiecīgajās shēmās, lai nodrošinātu, ka atbalstu pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai tad, ja tas atbilst reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā,

| — | EBTA valstis vajadzības gadījumā izdara grozījumus citās esošajās atbalsta shēmās, lai nodrošinātu, ka jebkādas papildu reģionālās piemaksas, kas atļautas, piemēram, mācību atbalstam, atbalstam pētniecībai un attīstībai vai vides atbalstam, pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai teritorijām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbilstīgi Uzraudzības iestādes pieņemtajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā. |
| --- | --- |

—

EBTA valstis vajadzības gadījumā izdara grozījumus citās esošajās atbalsta shēmās, lai nodrošinātu, ka jebkādas papildu reģionālās piemaksas, kas atļautas, piemēram, mācību atbalstam, atbalstam pētniecībai un attīstībai vai vides atbalstam, pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai teritorijām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbilstīgi Uzraudzības iestādes pieņemtajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā.

Uzraudzības iestāde aicinās EBTA valstis viena mēneša laikā paziņot, vai tās pieņem šos ierosinājumus.

| (93) | Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu reģionālā atbalsta pārskatāmību. Konkrēti, šķiet, ka EBTA valstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Uzraudzības iestādei jānodrošina viegla pieeja visu EBTA valstīs piemērojamo reģionālā atbalsta shēmu pilnam tekstam. Uzraudzības iestāde uzskata, ka to var viegli panākt ar savstarpēji saistītām tīmekļa vietnēm. Šajā nolūkā, izskatot reģionālā atbalsta shēmas, Uzraudzības iestāde katrā gadījumā lūgs EBTA valsts apņemšanos, ka galīgās atbalsta shēmas pilns teksts tiek publicēts internetā un ka publikācijas adrese tiek paziņota Uzraudzības iestādei. Par projektiem, kuros izdevumi bijuši pirms shēmas publicēšanas datuma, nevarēs saņemt reģionālo atbalstu. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu reģionālā atbalsta pārskatāmību. Konkrēti, šķiet, ka EBTA valstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Uzraudzības iestādei jānodrošina viegla pieeja visu EBTA valstīs piemērojamo reģionālā atbalsta shēmu pilnam tekstam. Uzraudzības iestāde uzskata, ka to var viegli panākt ar savstarpēji saistītām tīmekļa vietnēm. Šajā nolūkā, izskatot reģionālā atbalsta shēmas, Uzraudzības iestāde katrā gadījumā lūgs EBTA valsts apņemšanos, ka galīgās atbalsta shēmas pilns teksts tiek publicēts internetā un ka publikācijas adrese tiek paziņota Uzraudzības iestādei. Par projektiem, kuros izdevumi bijuši pirms shēmas publicēšanas datuma, nevarēs saņemt reģionālo atbalstu.

| (94) | Uzraudzības iestāde jebkurā laikā var izlemt šīs pamatnostādnes pārskatīt vai grozīt, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas EEZ politikas un starptautiskās saistības. |
| --- | --- |

(94)

Uzraudzības iestāde jebkurā laikā var izlemt šīs pamatnostādnes pārskatīt vai grozīt, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas EEZ politikas un starptautiskās saistības.

I PIELIKUMS

Tērauda rūpniecības definīcija

Šo pamatnostādņu nolūkā tērauda rūpniecībā ietilpst uzņēmumi, kas nodarbojas ar tālāk minēto tērauda izstrādājumu ražošanu:

| Izstrādājums | Kombinētās nomenklatūras kods (77) |
| --- | --- |
| Čuguns | 7201 |
| Ferosakausējumi | 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 |
| Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie feroprodukti un pārējie porainie feroprodukti | 7203 |
| Dzelzs un neleģētais tērauds | 7206 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti | 7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda plakani velmējumi | 7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91 |
| Dzelzs vai neleģētā tērauda karsti velmēti stieņi, brīvi tītos saišķos | 7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99 |
| Pārējie dzelzs vai neleģētā tērauda stieņi | 7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10 |
| Dzelzs un neleģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili | 7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10 |
| Nerūsējošais tērauds | 7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20 |
| Nerūsējošā tērauda plakani velmējumi | 7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31 |
| Nerūsējošā tērauda stieņi | 7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30 |
| Citāda leģētā tērauda plakani velmējumi | 7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20 |
| Citāda leģētā tērauda stieņi | 7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80 |
| Rievkonstrukcijas | 7301 10 00 |
| Sliedes un gulšņi | 7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20 |
| Bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili | 7303; 7304 |
| Metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm | 7305 |

Izstrādājums

Kombinētās nomenklatūras kods (77)

Čuguns

7201

Ferosakausējumi

7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11

Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie feroprodukti un pārējie porainie feroprodukti

7203

Dzelzs un neleģētais tērauds

7206

Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

Dzelzs vai neleģētā tērauda plakani velmējumi

7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

Dzelzs vai neleģētā tērauda karsti velmēti stieņi, brīvi tītos saišķos

7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

Pārējie dzelzs vai neleģētā tērauda stieņi

7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

Dzelzs un neleģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

Nerūsējošais tērauds

7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

Nerūsējošā tērauda plakani velmējumi

7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

Nerūsējošā tērauda stieņi

7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

Citāda leģētā tērauda plakani velmējumi

7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

Citāda leģētā tērauda stieņi

7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

Rievkonstrukcijas

7301 10 00

Sliedes un gulšņi

7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

Bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili

7303; 7304

Metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

7305

II PIELIKUMS

Sintētisko šķiedru nozares definīcija

Šo pamatnostādņu nolūkā sintētisko šķiedru nozare tiek definēta šādi:

| — | visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūzija/teksturēšana, vai |
| --- | --- |

—

visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūzija/teksturēšana, vai

| — | polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā, vai |
| --- | --- |

—

polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā, vai

| — | jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām. |
| --- | --- |

—

jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām.

III PIELIKUMS

Kopsavilkuma informācijas veidlapa attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar 54. punktu

Image

---

(1)  25.B nodaļa atbilst Komisijas paziņojumam “Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam”, OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

1

(2)  Tādējādi šādos gadījumos reģioniem piešķirtais papildu atbalsts nav uzskatāms par reģionālo atbalstu.

2

(3)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

3

(4)  25. nodaļas “Valstu reģionālais atbalsts” (1999. gada versijā) 7. punkta 25.4. iedaļa tika grozīta ar 16. nodaļu “Atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.).

4

(5)  Atbilst Komisijas paziņojumam “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi”, OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar OV C 263., 1.11.2003., 3. lpp.

5

(6)  Šajā sakarā sk. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus lietā 730/79, Philip Morris, 1980, ECR 2671, 17. punkts, un lietā C-169/95, Spānija pret Komisiju, 1997, ECR I-135, 20. punkts.

6

Philip Morris

(7)  Šajā saistībā skatīt Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-380/94, AIUFFASS and AKT, 1996, ECR II-2169, 54. punkts.

7

AIUFFASS

AKT

(8)  Nozares, uz kurām papildus jau minētajām attiecas īpaši noteikumi, pašreiz ir transports un kuģu būve.

8

(9)  Regula (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās Komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp. un OV EEZ pielikums Nr. 12, 42. lpp.).

9

(10)  Uzraudzības iestādes pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

10

(11)  Konkrētāk, par atbalstu lieliem vai vidējiem uzņēmumiem pārstrukturēšanās posmā vienmēr ir atsevišķi jāpaziņo Komisijai, pat ja atbalstu piešķir saskaņā ar apstiprinātu shēmu.

11

(12)  Lieta 248/84, Vācija pret Komisiju, 1987, ECR 4013, 19. punkts.

12

(13)  Atbilstoši definīcijai Eiropas Kopienu Komisijas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2001. gada izdevumā “Statistiskie reģioni EBTA valstīs un kandidātvalstīs”.

13

(14)  Pieņemot, ka IKP rādītājs spēj atspoguļot abas minētās parādības kopējā ainā. Šajā un pārējās šo pamatnostādņu norādēs uz IKP uz vienu iedzīvotāju IKP ir izteikts, mērot ar pirktspējas līmeni. Analīzē izmantojamo IKP uz vienu iedzīvotāju par katru reģionu un EEZ vidējo rādītāju nosaka Eiropas Kopienu Statistikas birojs.

14

(15)  Ja šī situācija mainīsies, Uzraudzības iestāde pieņems jaunas pamatnostādnes, kurās būs ņemtas vērā šādas izmaiņas.

15

(16)  Skatīt iepriekš 12. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  Nosakot iedzīvotāju skaitu, kam var būt tiesības uz reģionālā atbalsta saņemšanu saskaņā ar atbilstošo 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, Eiropas Komisijas rīcībai ir divi posmi: vispirms nosaka iedzīvotāju īpatsvaru, piemērojot 15) punktā aprakstīto 75 % IKP uz vienu iedzīvotāju testu. Tad ņem vērā “statistiskā efekta” reģionus, t. i., reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 75 % no EK-25 vidējā līmeņa tikai tāpēc, ka to izraisījis EK paplašināšanās statistiskais efekts. Tie ir NUTS II līmeņa reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no EK-25 vidējā rādītāja, taču mazāks par 75 % no EK-15 vidējā rādītāja. Eiropas Komisija attiecīgajās pamatnostādnēs pauž viedokli, ka šādiem reģioniem joprojām jābūt piemērotiem, lai uz tiem attiecinātu 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto EK atkāpi, darot to pagaidu kārtībā līdz 2010. gada 31. decembrim.

17

NUTS

(18)  Šos reģionus nevajadzētu jaukt ar “statistiskā efekta” reģioniem (skatīt iepriekš 17. zemsvītras piezīmi). Tie ir reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 75 % no EK-15 līmeņa, bet kuri to ekonomiskās attīstības rezultātā vairs neatbilst šim nosacījumam, par bāzi izmantojot EK-15.

18

(19)  Eiropas Komisija ir noteikusi robežu vispārējam iedzīvotāju īpatsvaram 42 % vērtībā no pašreizējā EK-25 rādītāja (izmantojot koriģējošu mehānismu, lai nodrošinātu, ka neviena EK-15 dalībvalsts nezaudē vairāk par 50 % no sava iedzīvotāju īpatsvara to pašreizējās reģionālā atbalsta kartēs, šī robeža praktiski ir 43,1 %).

19

(20)  Tas domāts tā, ka neviens reģions EBTA valstīs i) neatbilst 75 % IKP uz vienu iedzīvotāju testam, kas aprakstīts 15. punktā, un ii) to nevar uzskatīt ne par “statistiskā efekta” reģionu, ne par “ekonomiskās attīstības” reģionu.

20

(21)  Pašlaik šis rādītājs ir 2,9 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru.

21

(22)  Saskaņā ar pašreizējo NUTS klasifikāciju Islande veido vienu NUTS III reģionu. Ja šī klasifikācija mainīsies, t. i., paredzot vairāk nekā vienu NUTS III reģionu, valsts iedzīvotāju īpatsvaru noteiks, pamatojoties uz NUTS III līmeņa.

22

NUTS

NUTS

t. i.

NUTS

NUTS

(23)  Ņemot vērā Islandes nelielo platību, ir pietiekami, ja izraudzītajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EBTA vidējo rādītāju vai ja bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja, un ja iedzīvotāju skaits ir vismaz 10 000.

23

(24)  Atlikušajā šo pamatnostādņu tekstā ar NUTS III reģioniem attiecībā uz Islandi ir saprotams NUTS IV reģioni, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu. Ja Islandei statistisko klasifikāciju maina atbilstoši 22. zemsvītras piezīmē aprakstītajam modelim, tad ar tiem saprotami NUTS III reģioni, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu.

24

NUTS

NUTS

NUTS

(25)  Lai novērstu divkāršu ieskaitīšanu, šo kritēriju piemēro pēc tam, kad ņemta vērā attiecīgo reģionu relatīvā pārticība.

25

(26)  Piemēram, pussalas vai kalnu reģioni.

26

(27)  Šo minimālo robežu var samazināt attiecībā uz salām un citām teritorijām, kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija.

27

(28)  Tomēr atjaunošanai paredzēti ieguldījumi var tikt uzskatīti par darbības atbalstu, ievērojot 25.B.5 iedaļā izklāstītos īpašos nosacījumus.

28

(29)  Līdz ar to tikai uzņēmuma juridiskās personas daļu iegāde nav uzskatāma par sākotnēju ieguldījumu.

29

(30)  Uzskata, ka ieguldījumu projekta rezultātā ir tieši radīta darba vieta, ja tā ir saistīta ar darbību, uz kuru attiecas ieguldījumi, un ja tā ir izveidota trīs gados pēc ieguldījumu veikšanas, ieskaitot darba vietas, kas izveidotas, ieguldījumu sakarā pieaugot jaudas izmantojuma līmenim.

30

(31)  Tāda atbalsta gadījumā, par ko ir atsevišķi jāpaziņo Uzraudzības iestādei un kas tai ir jāapstiprina, jānosaka, ka atbilstības apliecinājumu var sniegt tikai tad, ja Uzraudzības iestāde ir pieņēmusi lēmumu par šā atbalsta apstiprināšanu.

31

(32)  “Darbu sākums” nozīmē būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti.

32

(33)  Vienīgais šo noteikumu izņēmums rodas apstiprinātu nodokļu shēmu gadījumā, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums attaisnotajiem izdevumiem tiek piemērots automātiski, bez jebkādas iestāžu iejaukšanās.

33

(34)  Šiem nosacījumiem neatbilst, piemēram, subsidēti aizdevumi, publiski pašu kapitāla aizdevumi vai publiskas daļas, kas neatbilst tirgus investora principam, valsts garantijas ar atbalsta elementiem, kā arī publisks atbalsts, kas piešķirts atbilstīgi de minimis noteikumam.

34

de minimis

(35)  Šis noteikums neliedz aizstāt ražotni vai iekārtas, kas šo piecu gadu laikā ir novecojušas straujas tehnoloģiju attīstības rezultātā, ja vien visu minimālo laika posmu saimnieciskā darbība tiek turpināta attiecīgajā reģionā.

35

(36)  Uzraudzības iestāde pārtrauc iepriekšējo praksi izteikt EBTA valstu paziņoto reģionālo atbalstu neto dotācijas ekvivalentos, lai tiktu ievērots Eiropas Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. jūnija nolēmums lietā T-298/97, Alzetta. Šajā lietā Eiropas Pirmās instances tiesa nolēma: “Komisija saskaņā ar Līgumā iedibināto valsts atbalsta uzraudzības sistēmu nav pilnvarota ņemt vērā piešķirtā finansiālā atbalsta summai piemēroto nodokli, novērtējot atbalsta saderīgumu ar Līgumu. Šādi maksājumi netiek iekasēti tieši no paša atbalsta summas, bet gan tiek iekasēti vēlāk, un tie tiek piemēroti attiecīgajam atbalstam tādā pat veidā, kā jebkuriem saņemtiem ienākumiem. Tādēļ tie nav ņemami vērā, novērtējot atbalsta konkrēto ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci un, jo īpaši, aplēšot šāda atbalsta saņēmēju gūto labumu salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem, kuri nav saņēmuši šādu atbalstu un kuru ienākumi arī tiek aplikti ar nodokli.” Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka BDE izmantošana, ko izmanto arī citu veidu valsts atbalsta intensitātes aprēķināšanai, sekmēs lielāku valsts atbalsta kontroles sistēmas vienkāršību un pārskatāmību, kā arī atspoguļos pieaugošo tāda valsts atbalsta īpatsvaru, kas tiek piešķirts nodokļu atbrīvojumu veidā.

36

Alzetta

(37)  Izņēmuma kārtā var tikt pieļauta lielāka atbalsta intensitāte attiecībā uz NUTS III reģionu vai mazāku teritoriju, kas robežojas ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionu, ja tas ir nepieciešams, lai panāktu, ka intensitātes atšķirības starp abiem reģioniem nepārsniedz 20 procentu punktus.

37

NUTS

(38)  I pielikums Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., iekļauts EEZ līgumā, izmantojot XV pielikuma 1.f punktu), ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 42. lpp.), vai ar jebkuriem citiem secīgiem noteikumiem.

38

(39)  Šīs priekšrocības neattiecas uz atbalstu, ko piešķir transporta nozarē.

39

(40)  Transporta nozarē izdevumi transportlīdzekļu (kustamu aktīvu) iegādei nevar tikt segti no sākotnējo ieguldījumu atbalsta.

40

(41)  Ja kopā ar iegādi veic citu sākotnēju ieguldījumu, ar pēdējo saistītos izdevumus pieskaita pirkuma izmaksām.

41

(42)  Izņēmuma kārtā atbalstu var arī aprēķināt, balstoties uz pirkuma rezultātā saglabāto vai izveidoto darba vietu (paredzamajām) algas izmaksām. Par šādiem gadījumiem ir atsevišķi jāpaziņo Uzraudzības iestādei.

42

(43)  Algu izmaksas ir kopējā summa, ko atbalsta saņēmējs faktiski maksā par attiecīgajām darba vietām, tas ir, bruto alga pirms nodokļu nomaksas plus obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas.

43

(44)  Darbinieku skaits ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, vienā gadā uz pilnu slodzi nodarbināto personu skaits, nepilnas slodzes un sezonas darbu uzskaitot kā GDV (gada darba vienību) daļas.

44

(45)  Šī definīcija vienlīdz attiecināma gan uz esošām, gan jaunām ražotnēm.

45

(46)  Šiem EUR 50 miljoniem jābūt aprēķinātiem, balstoties uz cenām un maiņas kursiem dienā, kad atbalsts piešķirts, vai lielu ieguldījumu projektu gadījumā, par kuriem jāpaziņo atsevišķi – balstoties uz cenām un maiņas kursiem paziņošanas dienā.

46

(47)  Lai novērtētu, vai sākotnējais ieguldījums ir ekonomiski nedalāms, Uzraudzības iestāde ņems vērā ne tikai tehniskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes, bet arī tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu. Ekonomisko nedalāmību nosaka neatkarīgi no īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka, lai noteiktu, vai liels ieguldījumu projekts ir viens vienots ieguldījumu projekts, novērtējuma rezultātam ir jābūt vienādam neatkarīgi no tā, vai projektu īsteno viens uzņēmums, vairāk nekā viens uzņēmums, kuri savā starpā sadala ieguldījumu izmaksas, vai vairāki uzņēmumi, kuri uzņemas viena ieguldījumu projekta atsevišķu ieguldījumu izmaksas (piemēram, kopuzņēmuma gadījumā).

47

(48)  Iekļauts 26.A nodaļā “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi”, kas atbilst Komisijas paziņojumam “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi” (OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.), kas svītrota ar Uzraudzības iestādes 2004. gada 15. decembra lēmumu Nr. 371/04/COL.

48

(49)  Iekļauts 26.A nodaļā.

49

(50)  Ieguldījumu projekti, par kuriem jāpaziņo atsevišķi, tiks vērtēti saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošajiem noteikumiem.

50

(51)  Šo pamatnostādņu plašās vispārējās darbības jomas dēļ Uzraudzības iestāde ir nolēmusi, ka tehniski nav iespējams noteikt to nozaru sarakstu, kurās ir nopietnas strukturālas problēmas.

51

(52)  Par īpašu individuālu atbalstu Uzraudzības iestādei ir jāziņo jebkurā gadījumā. Ņemot vērā acīmredzamo ietekmi uz tirdzniecības un konkurences nosacījumiem, attiecībā uz īpašu individuālu atbalstu lielam individuālam ieguldījumu projektam nepieciešamība atsevišķi pamatot tā saistību ar reģionālo attīstību ir jo īpaši izteikta.

52

(53)  Atbalsta koriģētās maksimālās robežas aprēķina izejas punkts vienmēr ir attiecībā uz lieliem uzņēmumiem pieļautā atbalsta maksimālā intensitāte saskaņā ar 25.B.4.1.2. iedaļu iepriekš. Lieliem ieguldījumu projektiem nevar tikt piešķirts MVU piemērojamais papildu atbalsts.

53

(54)  Attiecīgā produkta acīmredzamais patēriņš ir saražotais apjoms plus imports mīnus eksports.

54

(55)  Uzraudzības iestāde var izstrādāt turpmākus norādījumus par kritērijiem, ko tā ņems vērā vērtējot.

55

(56)  Ja ieguldījumu projekts paredz vairāku produktu ražošanu, jāņem vērā visi produkti.

56

(57)  Ja EBTA valsts pierāda, ka atbalsta saņēmējs rada jaunu produktu tirgu, 57. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārbaudes nav jāveic, un atbalstu piešķir saskaņā ar 56. punktā doto skalu.

57

(58)  Padomes 1991. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi (OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp.). Regula tika iekļauta EEZ līgumā (XXI pielikumā) ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 7/94.

58

(59)  Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja atbalsta sākotnējā ieguldījuma, kas izteikts kā ieguldījuma daļa procentos, un atbalsta darba vietu izveidei, kas izteikts kā algu izmaksu daļa procentos, kopsumma nepārsniedz labvēlīgāko summu, ko aprēķina, piemērojot vai nu maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 25.B.4.1. iedaļā norādītajiem kritērijiem, vai arī maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 25.B.4.3. iedaļā norādītajiem kritērijiem.

59

(60)  Tāpat kā attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem, piešķirot darbības atbalstu, ir jāievēro visi īpašie noteikumi, kādi piemērojami konkrētās nozarēs.

60

(61)  Darbības atbalsts jo īpaši izpaužas kā atbrīvojumi no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums, kas nav saistīts ar attaisnotām ieguldījumu izmaksām.

61

(62)  Piemēram, atjaunošanai paredzēti ieguldījumi, transporta vai darbaspēka izmaksas.

62

(63)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

63

(64)  Šis pakāpeniskās samazināšanas princips jāievēro arī, paziņojot par jaunām darbības atbalsta shēmām, ar ko aizstāj līdzšinējās. Tomēr šā principa piemērošanā var tikt pieļautas pielaides, ja darbības atbalsta shēmas mērķis ir risināt 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos ietilpstošu atsevišķu teritoriju ģeogrāfiskā rakstura problēmas.

64

(65)  EBTA valstu ziņā ir pierādīt, ka ierosinātais atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir piemērots līdzeklis apdzīvotības sarukšanas mazināšanai.

65

(66)  Ja tiks mainīta NUTS klasifikācija Islandē (skatīt 22. zemsvītras piezīmi), tiks atbilstīgi mainīts arī piemērojamais NUTS līmenis.

66

NUTS

NUTS

(67)  Islandei piemēro tai atbilstošo NUTS līmeni.

67

NUTS

(68)  Saņemtā atbalsta summas ziņā.

68

(69)  Atbilstošie uzņēmumi ir mazie uzņēmumi Eiropas Komisijas Regulas (EK) Nr. 364/2004 1. pielikuma 2. panta nozīmē, minētā regula ir iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp.) vai jebkādu aizstājēju regulu, ja šie uzņēmumi ir autonomi Komisijas Regulas Nr. 364/2004 pielikuma 3. panta nozīmē un ir izveidoti ne senāk kā pirms pieciem gadiem.

69

(70)  PVN un uzņēmumu ienākuma nodoklis nav pieskaitāms pie attaisnotajiem izdevumiem.

70

(71)  Koriģējot saskaņā ar 56. punktu, ja attiecīgais atbalsts ir paredzēts lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem jāpaziņo atsevišķi.

71

(72)  Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 18. jūnija spriedums lietā C-242/00, Vācija pret Komisiju.

72

(73)  Komisijas Regula (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās Komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp. un OV EEZ papildinājums Nr. 12, 42. lpp.), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 70/2001, lai paplašinātu tās darbības jomu, iekļaujot atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.).

73

(74)  Noteikumi par vidusposma pārskatīšanu nedrīkst kavēt grozījumus attiecībā uz Islandes valsts iedzīvotāju īpatsvaru līdz 2010. gadam, ja šajā valstī līdz tam tiek mainīta NUTS klasifikācija atbilstoši 22. piezīmei.

74

NUTS

(75)  Uzraudzības iestāde informē EBTA valstis, ka, lai iespējami atvieglotu ar paziņošanas pienākumu saistīto slogu, Eiropas Komisija ir paziņojusi, ka tā paredz izmantot savas pilnvaras, lai no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu atbrīvotu visas reģionālā atbalsta shēmas, kuras ir pārskatāmas un atbilst valsts reģionālā atbalsta plānam, kas apstiprināts attiecībā uz šo dalībvalsti. Šādā režīmā īpašs individuālais atbalsts un darbības atbalsta shēmas netiks atbrīvotas no paziņošanas pienākuma. Bez tam pašreizējās informēšanas un atsevišķa paziņojuma prasības attiecībā uz lieliem individuāliem atbalsta projektiem tiks piemērotas arī turpmāk, ieskaitot atbrīvoto shēmu ietvaros piešķiramo atbalstu. Tomēr, kamēr Eiropas Komisija nav oficiāli pieņēmusi šādu regulu un tā nav iekļauta EEZ līgumā, uz minētajām ieguldījumu atbalsta shēmām attiecas vispārējs paziņošanas pienākums, kā noteikts Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā un II daļas 2. pantā.

75

(76)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

76

(77)  OV L 279, 23.10.2001., 1. lpp.

77

---

| 28.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 54/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 54/21

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 226/06/COL

(2006. gada 19. jūlijs)

par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī minētā līguma 26. protokolu,

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes (4) un jo īpaši pamatnostādņu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadam”,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Norvēģijas Karalistes Valsts pārvaldes un reformu lietu ministrijas 2006. gada 12. jūnija vēstulē, kas Iestādē saņemta un reģistrēta 2006. gada 12. jūnijā (Pasākums Nr. 377954), Norvēģijas valsts iestādes saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu paziņoja par jaunu atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem Norvēģijā, kas piemērojami no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

2.   Priekšvēsture

Iestāde 2006. gada 6. aprīļa vēstulē Norvēģijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā (Pasākums Nr. 369211) informēja Norvēģijas valsts iestādes par to, ka Iestāde pieņēmusi jaunas pamatnostādnes attiecībā uz reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam kā jaunu 25.B nodaļu Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Turklāt saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu Iestāde ierosināja, lai Norvēģijas valsts iestādes piekrīt atbilstīgajiem pasākumiem, kas noteikti Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.8. nodaļā (5).

Norvēģijas pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2006. gada 10. maija vēstulē, kas Iestādē saņemta un reģistrēta 2006. gada 11. maijā (Pasākums Nr. 373737), Norvēģijas valsts iestādes piekrita ierosinātajiem atbilstīgajiem pasākumiem.

Valsts atbalsta pamatnostādņu jaunajā 25.B nodaļā noteikts, ka valsts ieguldījumu atbalsts var tikt piešķirts, lai veicinātu tālāku ekonomisko attīstību atsevišķos nelabvēlīgos reģionos. Lai EBTA valstis varētu piešķirt šādu atbalstu, Iestādei jāpaziņo un jāapstiprina atbalstāmo apgabalu plāns.

Reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu, kas sākotnēji definēti kā NUTS III līmeņa (6) reģioni ar mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, atbilstu iekļaušanai plānā. Tomēr, definējot atbalstāmos apgabalus, pastāv zināmas pielaides iespējas. NUTS III līmeņa reģionu daļas arī var pretendēt, ja šajās daļās ir zems apdzīvotības blīvums, ja tā rezultātā iedzīvotāju kopskaits atbalstāmajos apgabalos nepalielinās un ja šie apgabali robežojas ar NUTS III līmeņa reģioniem, kas atbilst zemās apdzīvotības kritērijam.

3.   Ierosinātā plāna apraksts

3.1.   Metodoloģija un pārklājums: ģeogrāfiskās vienības

Norvēģijā NUTS III līmeņa reģioni atbilst apgabaliem, bet NUTS V līmeņa reģioni – pašvaldībām. Norvēģijā šobrīd ir 19 apgabali un 431 pašvaldība (7).

Norvēģijā ir deviņi NUTS III līmeņa reģioni ar mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru. Šie reģioni atrodas šādos apgabalos: Finnmark, Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sogn og Fjordane, Hedmark, Oppland, Telemark un Aust-Agder.

Četri NUTS III līmeņa reģioni Finnmark, Troms, Nordland un Sogn og Fjordane pilnā apjomā ir ieteikti kā piemēroti valsts reģionālā atbalsta saņemšanai.

Tikai atsevišķas teritorijas daļas atlikušajos piecos apgabalos ar zemu apdzīvotības blīvumu (Nord-Trøndelag, Hedmark, Oppland, Telemark un Aust-Agder) ir ieteiktas iekļaušanai plānā.

Norvēģijas valsts iestādes uzskata, ka reģionālā atbalsta plāns, kura pamatā ir tikai NUTS III līmenis, neatspoguļos patieso situāciju Norvēģijā attiecībā uz reģionu problēmām, kas saistītas ar reto apdzīvotību, klimata apstākļiem un tautsaimnieciskiem trūkumiem. Tādēļ Norvēģijas valsts iestādes ir ierosinājušas, pamatojoties uz noteikumiem par pielaidēm, izslēgt no pieciem apgabaliem ar zemu apdzīvotības blīvumu noteiktas reģionu daļas, kas netiek uzskatītas par tādām, kam būtu vajadzīgs reģionālais atbalsts, un iekļaut “NUTS III līmeņa reģionu daļas”, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam. Tas ļauj Norvēģijas valsts iestādēm izslēgt “spēcīgas” pašvaldības tādos apgabalos, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam, un iekļaut “vājas” pašvaldības tādos apgabalos, kas neatbilst šim kritērijam.

Attiecīgi 1. tabulā norādītas teritorijas, ko Norvēģijas valsts iestādes ir izslēgušas no NUTS III līmeņa reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam.

1.   tabula

| Apgabals | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger |
| Aust-Agder | Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer |
| Hedmark | Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar |

Apgabals

Pašvaldības

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

Aust-Agder

Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer

Hedmark

Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

Izslēgto teritoriju iedzīvotāju kopskaits ir 445 006 iedzīvotāji.

Attiecīgi 2. tabulā norādītas teritorijas apgabalos ar vairāk par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, kuras Norvēģijas valsts iestādes ir iekļāvušas reģionālā atbalsta plānā, pamatojoties uz noteikumiem par pielaidēm.

2.   tabula

| Apgabals | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Apgabals

Pašvaldības

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

Iekļauto teritoriju iedzīvotāju kopskaits ir 374 739 iedzīvotāji, un teritoriju vidējais apdzīvotības blīvums ir 5,8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru.

Attiecīgi 3. tabulā norādīts iedzīvotāju skaits un apdzīvotības blīvums visos NUTS III līmeņa reģionos/NUTS III līmeņa reģionu daļās, kas ieteiktas kā piemērotas reģionālā atbalsta saņemšanai.

3.   tabula

| NUTS III līmenis/NUTS III līmeņa daļas | Iedzīvotāju skaits 2005. gadā | Apdzīvotības blīvums (/km2) |
| --- | --- | --- |
| Østfold
   (8) | 5 331 | 6,0 |
| Hedmark
   (9) | 71 875 | 3,2 |
| Oppland
   (9) | 70 611 | 3,3 |
| Buskerud
   (8) | 32 291 | 3,1 |
| Telemark
   (9) | 65 680 | 4,7 |
| Aust-Agder
   (9) | 25 826 | 3,8 |
| Vest-Agder
   (8) | 31 942 | 6,0 |
| Rogaland
   (8) | 29 510 | 6,2 |
| Hordaland
   (8) | 73 630 | 5,9 |
| Sogn og fjordane
   (10) | 107 032 | 5,7 |
| Møre og Romsdal
   (8) | 132 586 | 9,9 |
| Sør-Trøndelag
   (8) | 68 480 | 4,1 |
| Nord-Trøndelag
   (9) | 90 881 | 4,4 |
| Nordland
   (10) | 236 825 | 6,2 |
| Troms
   (10) | 152 741 | 5,9 |
| Finnmark
   (10) | 73 074 | 1,5 |
| Kopā | 1 268 515 | 4,5 |

NUTS III līmenis/NUTS III līmeņa daļas

Iedzīvotāju skaits 2005. gadā

Apdzīvotības blīvums (/km2)

Østfold
   (8)

5 331

6,0

Hedmark
   (9)

71 875

3,2

Oppland
   (9)

70 611

3,3

Buskerud
   (8)

32 291

3,1

Telemark
   (9)

65 680

4,7

Aust-Agder
   (9)

25 826

3,8

Vest-Agder
   (8)

31 942

6,0

Rogaland
   (8)

29 510

6,2

Hordaland
   (8)

73 630

5,9

Sogn og fjordane
   (10)

107 032

5,7

Møre og Romsdal
   (8)

132 586

9,9

Sør-Trøndelag
   (8)

68 480

4,1

Nord-Trøndelag
   (9)

90 881

4,4

Nordland
   (10)

236 825

6,2

Troms
   (10)

152 741

5,9

Finnmark
   (10)

73 074

1,5

Kopā

1 268 515

4,5

Kopā 286 pašvaldības ieteiktas kā piemērotas valsts reģionālā atbalsta saņemšanai, kuras 2005. gada 1. janvārī pārstāvēja 1 268 515 iedzīvotājus un atbilda 27,5 % no Norvēģijas iedzīvotāju skaita.

3.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Norvēģijas valsts iestādes ierosina, ka visām plānā iekļautajām teritorijām jāgūst labums no atbalsta maksimālās intensitātes.

Attiecīgi 4. tabulā ir noradītas paziņotās atbalsta intensitātes.

4.   tabula

| Ģeogrāfiskais apgabals | Vispārējā atbalsta maksimālā robeža
  (BDE) (11) | Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem
  (BDE) (12) | Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem
  (BDE) (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas piemērotās teritorijas | 15 % | 10 % | 20 % |

Ģeogrāfiskais apgabals

Vispārējā atbalsta maksimālā robeža

(BDE) (11)

Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem

(BDE) (12)

Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem

(BDE) (13)

Visas piemērotās teritorijas

15 %

10 %

20 %

II.   VĒRTĒJUMS

1.   Paziņojuma formalitātes

Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.7. nodaļā (14) teikts, ka “EBTA valsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās atbalsta intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem kopā veido EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu”.

Paša plāna izveidošana nav saistīta ar jebkādu tiešo atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Taču plāna apstiprināšana un pamatnostādnes par reģionālo atbalstu kopā izveido struktūru atbalsta piešķiršanai reģionālā atbalsta shēmu ietvaros.

Piekrītot atbilstīgajiem pasākumiem, Norvēģijas valdība piekrita pieteikt vienotu reģionālā atbalsta plānu (15) saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. 2006. gada 12. jūnija paziņojums (Pasākums Nr. 377954) ir pilnīgs paziņojums. Tādējādi Norvēģijas valsts iestādes ir izpildījušas savas saistības attiecībā uz piekrišanu atbilstīgajiem pasākumiem un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Līdz ar to, atbilstoši 25.B.7. nodaļas 86. punktam, Iestāde izvērtēs paziņojumu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

Iestādes veiktās paziņojuma pārbaudes pamatā ir kritēriji, kas noteikti Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.–25.B.4. nodaļā.

2.   Attiecīgo valsts atbalsta noteikumu piemērošana

2.1.   Metodoloģija un pārklājums

Saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.3.2 nodaļu Norvēģijas valsts iestādes ir ierosinājušas uz divām ģeogrāfiskām vienībām balstītu metodi, lai noteiktu reģionus, kas pretendē uz izņēmumiem saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Norvēģijas valsts iestādes ir pieteikušas Finnmark, Troms, Nordland un Sogn og Fjordane apgabalus, pamatojoties uz Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.3.2. nodaļas 22. punktu, kas nosaka:

“Iestāde uzskata, ka attiecīgās EBTA valstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus.

| a) | reģionus ar zemu apdzīvotības blīvumu: šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros apdzīvotības blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni attiecībā uz Norvēģiju (..), kuros apdzīvotības blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru”. |
| --- | --- |

a)

reģionus ar zemu apdzīvotības blīvumu: šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros apdzīvotības blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni attiecībā uz Norvēģiju (..), kuros apdzīvotības blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru”.

Finnmark apdzīvotības blīvums ir 1,5 iedzīvotāji uz km2 (kopskaitā 73 074 iedzīvotāju). Troms apdzīvotības blīvums ir 5,9 iedzīvotāji uz km2 (kopskaitā 152 741 iedzīvotāju). Nordland apdzīvotības blīvums ir 6,2 iedzīvotāji uz km2 (kopskaitā 236 825 iedzīvotāju). Sogn og Fjordane apdzīvotības blīvums ir 5,7 iedzīvotāji uz km2 (kopskaitā 107 032 iedzīvotāju).

Tādēļ Iestāde uzskata, ka šā ierosinājuma daļa atbilst 25.B.3.3.2. nodaļas kritērijiem.

Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.3.2. nodaļas 22. punkta a) apakšpunktā teikts:

“Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:

| — | pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas, |
| --- | --- |

—

pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas,

| — | NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, |
| --- | --- |

—

NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru,

| — | tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam”. |
| --- | --- |

—

tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam”.

Valsts atbalsta pamatnostādnes nepārprotami paredz iespēju izmantot dažas pielaides to teritoriju atlasē, kas ir piemērotas reģionālā atbalsta saņemšanai, ja tiek ievēroti šādi trīs nosacījumi:

| i) | pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas

  Iestāde uzskata, ka šis nosacījums ir ievērots, jo iedzīvotāju skaits plānā neiekļautajās teritorijās reģionos ar zemu apdzīvotības blīvumu, kas sākotnēji atbilst šim kritērijam, ir 445 006 iedzīvotāji (skatīt iepriekš 1. tabulu). Kā iepriekš norādīts tekstā, kas seko aiz 2. tabulas, teritorijās, kas iekļautas plānā, piemērojot noteikumus par pielaidēm, iedzīvotāju skaits ir 374 739 iedzīvotāji. |
| --- | --- |

i)

pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas

Iestāde uzskata, ka šis nosacījums ir ievērots, jo iedzīvotāju skaits plānā neiekļautajās teritorijās reģionos ar zemu apdzīvotības blīvumu, kas sākotnēji atbilst šim kritērijam, ir 445 006 iedzīvotāji (skatīt iepriekš 1. tabulu). Kā iepriekš norādīts tekstā, kas seko aiz 2. tabulas, teritorijās, kas iekļautas plānā, piemērojot noteikumus par pielaidēm, iedzīvotāju skaits ir 374 739 iedzīvotāji.

| ii) | NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru

  NUTS III līmeņa reģionu daļas, kas pretendē uz pielaidēm, ar tām atbilstošo apdzīvotības blīvumu (16): Østfold (6,0 iedzīvotāji/km2), Buskerud (3,1 iedzīvotāji/km2), Vest-Agder (6,0 iedzīvotāji/km2), Rogaland (6,2 iedzīvotāji/km2), Hordaland (5,9 iedzīvotāji/km2), Møre og Romsdal (9,9 iedzīvotāji/km2) un Sør-Trøndelag (4,1 iedzīvotāji/km2).
  Iestāde uzskata nosacījumu par to, ka NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, ir ievērots. |
| --- | --- |

ii)

NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru

NUTS III līmeņa reģionu daļas, kas pretendē uz pielaidēm, ar tām atbilstošo apdzīvotības blīvumu (16): Østfold (6,0 iedzīvotāji/km2), Buskerud (3,1 iedzīvotāji/km2), Vest-Agder (6,0 iedzīvotāji/km2), Rogaland (6,2 iedzīvotāji/km2), Hordaland (5,9 iedzīvotāji/km2), Møre og Romsdal (9,9 iedzīvotāji/km2) un Sør-Trøndelag (4,1 iedzīvotāji/km2).

Iestāde uzskata nosacījumu par to, ka NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, ir ievērots.

| iii) | NUTS III reģionu daļām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam

  Kā redzams šā lēmuma 1. pielikumā iekļautajā to teritoriju ģeogrāfiskajā kartē, kuras ieteiktas reģionālajam atbalstam, NUTS III reģionu daļas, kas pretendē uz pielaidēm (Østfold, Buskerud, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag), robežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam (Hedmark, Oppland, Telemark, Aust-Agder, Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms un Finnmark) (17).
  Tādējādi Iestāde uzskata, ka šis nosacījums ir ievērots.
  Visbeidzot, kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 27,5 % apmērā, ko Norvēģijas valsts iestādes ieteikušas kā piemērotu atbalstam, nepārsniedz 25.B.3.3.1. nodaļā noteikto valsts iedzīvotāju skaita maksimālo robežu – 29,08 % (18). Šā lēmuma 2. pielikumā norādītas visas pašvaldības, kuras Norvēģijas valsts iestādes pieteikušas kā piemērotas reģionālā atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

iii)

NUTS III reģionu daļām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam

Kā redzams šā lēmuma 1. pielikumā iekļautajā to teritoriju ģeogrāfiskajā kartē, kuras ieteiktas reģionālajam atbalstam, NUTS III reģionu daļas, kas pretendē uz pielaidēm (Østfold, Buskerud, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland, Møre og Romsdal, Sør-Trøndelag), robežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema apdzīvotības blīvuma kritērijam (Hedmark, Oppland, Telemark, Aust-Agder, Sogn og Fjordane, Nord-Trøndelag, Nordland, Troms un Finnmark) (17).

Tādējādi Iestāde uzskata, ka šis nosacījums ir ievērots.

Visbeidzot, kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 27,5 % apmērā, ko Norvēģijas valsts iestādes ieteikušas kā piemērotu atbalstam, nepārsniedz 25.B.3.3.1. nodaļā noteikto valsts iedzīvotāju skaita maksimālo robežu – 29,08 % (18). Šā lēmuma 2. pielikumā norādītas visas pašvaldības, kuras Norvēģijas valsts iestādes pieteikušas kā piemērotas reģionālā atbalsta saņemšanai.

2.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Norvēģijas valsts iestādes ir ierosinājušas vispārējas atbalsta maksimālās robežas visām tām teritorijām, kuras aptvertas reģionālā atbalsta plānā, 15 % BDE apmērā lieliem uzņēmumiem ar 10 % papildinājumu vidējiem uzņēmumiem un 20 % – maziem uzņēmumiem.

Šāda pieeja atbilst Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.4.1.2. nodaļas (19) noteikumiem, kas nosaka: “Reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā” (papildināts ar izcēlumu).

Valsts atbalsta pamatnostādnes (20) paredz arī, ka “attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem 25.B.4.1.2. nodaļā (skatīt iepriekš 37. punktu) minētās atbalsta maksimālās robežas var palielināt par 20 % BDE atbalstam, kas piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % BDE atbalstam, kas piešķirts vidējiem uzņēmumiem”.

Tādējādi Iestāde secina, ka Norvēģijas valsts iestāžu ierosinātā reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte ir saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādnēm.

3.   Lēmuma darbības joma un atbalsta uzkrāšanās

Atbalstāmo teritoriju plāns principā jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.7. nodaļā (21) paredzēto plānu var pakļaut vidusposma pārskatam 2010. gadā.

Lēmums neierobežo Iestādes pilnvaras vajadzības gadījumā pirms augstāk minētā perioda beigām pārskatīt plānu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu.

Norvēģijas valsts iestādēm tiek atgādināts, ka atbilstoši Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļas 3.3.6. sadaļai (22) un, ņemot vērā Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļu attiecībā uz “61. panta 3. punkta c) apakšpunkta” reģioniem, piemērojot reģionālā atbalsta shēmas kuģu būvniecībai, nedrīkst pārsniegt atbalsta maksimālo robežu – 12,5 %.

Ierosinātās atbalsta maksimālās robežas ir kumulatīvas, t. i., tās norāda uz augšējo robežu reģionālajam ieguldījumu atbalstam no visiem valsts avotiem, kas piešķirts konkrētam ieguldījumu projektam.

Turklāt reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, lai apietu Valsts atbalsta pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti.

Jebkura reģionālā atbalsta shēma, kurai nav grupveida atbrīvojuma un kas stājas spēkā pēc 2006. gada 31. decembra, jādara zināma Iestādei saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Turklāt Norvēģijas valsts iestādēm tiek atgādināts, ka saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.8. nodaļu jebkura pastāvošā reģionālā atbalsta shēma, kas paredz ieguldījumu atbalsta piešķiršanu pēc 2006. gada 31. decembra, jāgroza pēc vajadzības, ja tai nav grupveida atbrīvojuma, un jāpaziņo Iestādei saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

4.   Secinājumi

Paziņotajā atbalstāmo teritoriju plānā atspoguļotas Valsts atbalsta pamatnostādnēs izvirzītās prasības, un Iestāde var apstiprināt to reģionu plānu, kas ir piemēroti atbalsta saņemšanai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Iestāde ir nolēmusi apstiprināt ierosinājumu par atbalstāmo teritoriju plānu un atbalsta maksimālo intensitāti Norvēģijā atbilstoši tam, kas Iestādei darīts zināms 2006. gada 12. jūnija vēstulē. Šā lēmuma I pielikums, kurā norādīts Norvēģijas reģionālā atbalsta plāns 2007.–2013. gadam, ir Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas būtiska sastāvdaļa. Šā lēmuma II pielikumā uzskaitītas visas pašvaldības, kas ir piemērotas reģionālā atbalsta saņemšanai.

2. pants

Neietekmējot Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, to apgabalu plānam, kuri ir piemēroti reģionālā ieguldījumu atbalsta saņemšanai, jābūt piemērojamam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

4. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 19. jūlijā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Bjørn T. GRYDELAND

Kolēģijas loceklis

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk tekstā – Iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, OV EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994. Vadlīnijas tika pēdējo reizi grozītas 2006. gada 9. aprīlī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes. Valsts atbalsta pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  92. punkts.

5

(6)  Atbilstoši definīcijai Eiropas Kopienu Komisijas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2001. gada izdevumā “Statistiskie reģioni EBTA valstīs un kandidātvalstīs” (“Statistical regions in the EFTA countries and in the candidate countries”).

6

Statistical regions in the EFTA countries and in the candidate countries

(7)  Turpmāk tekstā informācija par iedzīvotāju skaitu atbilst 2005. gada 1. janvāra datiem.

7

(8)  NUTS III līmeņa reģionu daļas, kas, piemērojot noteikumus par pielaidēm (skatīt iepriekš 2. tabulu), ieteiktas kā piemērotas.

8

NUTS

(9)

9

| (°) | Apgabali ar zemu apdzīvotības blīvumu, kuri nav pieteikti pilnā apjomā. Skaitļi attiecas uz tām teritoriju daļām, kas ir pieteiktas. |
| --- | --- |

(°)

Apgabali ar zemu apdzīvotības blīvumu, kuri nav pieteikti pilnā apjomā. Skaitļi attiecas uz tām teritoriju daļām, kas ir pieteiktas.

(10)

10

| (') | Apgabali ar zemu apdzīvotības līmeni, kuri pieteikti pilnā apjomā. |
| --- | --- |

(')

Apgabali ar zemu apdzīvotības līmeni, kuri pieteikti pilnā apjomā.

(11)  Bruto dotācijas ekvivalents.

11

(12)  I pielikums Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., iekļauts EEZ Līgumā, izmantojot XV pielikuma punktu 1f), ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ pielikumā Nr. 12, 42. lpp.), vai ar jebkuriem citiem secīgiem noteikumiem.

12

(13)  Skatīt 7. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  81. punkts.

14

(15)  85. punkts.

15

(16)  Skatīt iepriekš 3. tabulu.

16

(17)  Aremark, Rųmskog un Marker pašvaldības (atrodas NUTS III līmeņa Ųstfold reģionā) ir iekļautas, pat tieši nerobežojoties ar pārējām atbalstāmajām teritorijām plānā, jo attālums starp šīm pašvaldībām un NUTS III līmeņa Hedmark reģionu ir mazāks par 10 kilometriem un apdzīvotības blīvums šajās pašvaldībās ir ļoti zems (vidēji 6 iedzīvotāji/km2). Iedzīvotāju kopskaits šajās pašvaldībās ir 5 331 iedzīvotājs.

17

Aremark, Rųmskog

Marker

NUTS

Ųstfold reģionā

NUTS

Hedmark

2

(18)  21. punkts.

18

(19)  37. punkts.

19

(20)  38. punkts.

20

(21)  89. punkts.

21

(22)  26. punkta c) apakšpunkts.

22

---

I PIELIKUMS

Norvēģijas reģionālā atbalsta plāns 2007.–2013. gadam

Iedzīvotāju īpatsvars: 27,5 %

Image

---

II PIELIKUMS

Pašvaldību saraksts, kuras Norvēģijas valsts iestādes pieteikušas kā tiesīgas uz valsts reģionālo atbalstu

Tabulā norādītas visas pašvaldības, kuras Norvēģijas valsts iestādes ieteikušas kā piemērotas valsts reģionālā atbalsta saņemšanai.

| Apgabals | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Apgabals

Pašvaldības

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

---

| 28.2.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 54/28

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 378/06/COL

(2006. gada 6. decembris)

par atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem (Islande)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī šā līguma 26. protokolu

ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes (4) un jo īpaši pamatnostādņu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadam”,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2006. gada 7. jūlija vēstulē, kas Iestādē saņemta un reģistrēta 2006. gada 11. jūlijā (atsauces Nr. 380966), Islandes valsts iestādes saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu paziņoja par jaunu atbalstāmo apgabalu plānu un atbalsta apmēriem Islandē, kas piemērojami no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Paziņojums balstījās uz jaunu NUTS klasifikāciju, kurā Islandi iedala divos NUTS reģionos, un to iesniedza ar atrunu, ja Eiropas Kopienu Statistikas birojs pieņem Islandes valdības ierosinājumu pieņemt šo jauno klasifikāciju.

Iestāde 2006. gada 13. jūlija vēstulē (atsauces Nr. 381227) paziņoja Islandes iestādēm, ka bez apliecinājuma, ka Statistikas birojs ir oficiāli apstiprinājis ierosinājumu klasificēt Islandes teritoriju divos NUTS III reģionos, tā nevar definēt savu nostāju attiecībā uz piedāvāto plānu.

Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2006. gada 20. oktobra vēstulē, ar kuru tika tālāk nosūtīta Finanšu ministrijas 2006. gada 20. oktobra vēstule, ko Iestādē saņēma un reģistrēja 2006. gada 25. oktobrī (atsauces Nr. 395420), Islandes iestādes paziņoja Iestādei par grozījumiem paziņojumā par reģionālā atbalsta plānu Islandei 2007.–2013. gadam.

Iestāde 2006. gada 25. oktobra vēstulē (atsauces Nr. 396970) pieprasīja no Islandes iestādēm papildu informāciju.

Papildu informācija Iestādei tika sniegta Finanšu ministrijas 2006. gada 16. novembra vēstulē (atsauces Nr. 398727).

2.   Priekšvēsture

Iestāde 2006. gada 6. aprīļa vēstulē Islandes pārstāvniecībai Eiropas Savienībā (atsauces Nr. 369212) informēja Islandes valsts iestādes par to, ka Iestāde pieņēmusi jaunas pamatnostādnes attiecībā uz reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam kā jaunu 25.B nodaļu Valsts atbalsta pamatnostādnēs.

Turklāt saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu Iestāde ierosināja, lai Islandes valsts iestādes piekrīt atbilstīgajiem pasākumiem, kas noteikti Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.8. nodaļā (5).

Islandes pārstāvniecības Eiropas Savienībā 2006. gada 11. aprīļa vēstulē, kas Iestādē saņemta un reģistrēta 2006. gada 12. aprīlī (atsauces Nr. 369986), Islandes valsts iestādes piekrita ierosinātajiem atbilstīgajiem pasākumiem.

Valsts atbalsta pamatnostādņu jaunajā 25.B nodaļā noteikts, ka valsts ieguldījumu atbalsts var tikt piešķirts, lai veicinātu tālāku ekonomisko attīstību atsevišķos nelabvēlīgos reģionos. Lai EBTA valstis varētu piešķirt šādu atbalstu, Iestādei jāpaziņo un tai jāapstiprina atbalstāmo apgabalu plāns.

Jaunajā Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļā ir paredzēts, ka reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu, kas sākotnēji definēti kā NUTS III līmeņa (6) reģioni ar mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, atbilst iekļaušanai plānā. Tomēr Islande saskaņā ar NUTS klasifikācijas sistēmu ir NUTS III reģions (būdama arī NUTS I un NUTS II reģions). Islandes iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (7). Ņemot vērā Islandes iedzīvotāju struktūras īpašo modeli, Uzraudzības iestāde ir nolēmusi noteikt Islandes iedzīvotāju īpatsvaru kā NUTS IV reģionam ar zemu iedzīvotāju blīvumu. 31,6 % Islandes iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir zemāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Tādējādi valsts iedzīvotāju īpatsvars Islandei ir 31,6 %.

Tomēr Iestāde, ņemot vērā paredzamo Islandes NUTS klasifikācijas reformu, ir skaidri noteikusi jaunajā Valsts atbalsta pamatnostādņu 25. B nodaļā (8), ka atbalstāmo reģionu plānu var definēt, atsaucoties uz NUTS III reģioniem, ja Islandē tiek ieviests vairāk nekā viens NUTS III reģions.

Islandes iestādes 2006. gada 25. oktobrī informēja Iestādi, ka Statistikas birojs ir apstiprinājis jauno NUTS klasifikāciju attiecībā uz Islandi, kuras pamatā ir divi NUTS III reģioni, no 2008. gada 1. janvāra.

3.   Ierosināto plānu apraksts

Islandes iestādes paziņoja divus atbalstāmo reģionu plānus, kas balstās uz divām NUTS klasifikācijām pēc kārtas: viens no tiem balstās uz esošo NUTS klasifikāciju laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, un otrs balstās uz jauno NUTS klasifikāciju laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3.1.   Ierosinātais plāns laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim

3.1.1.   Metodika un pārklājums

Islandē mazāk par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru ir sešos NUTS IV reģionos: Austurland, Norðurland eystra, Norðurland vestra, Suðurland, Vestfirðir un Vesturland. Šie visi NUTS VI reģioni ir ierosināti par piemērotiem valsts reģionālajam atbalstam.

Iekļauto teritoriju iedzīvotāju kopskaits ir 96 010 iedzīvotāji, un teritoriju vidējais apdzīvotības blīvums ir 0,95 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (9). Šo teritoriju iedzīvotāji veido 31,4 % no Islandes iedzīvotāju kopskaita.

Piedāvātajā atbalstāmo reģionu plānā 2007. gada 1. janvārim – 2007. gada 31. decembrim ir seši šeit minētie NUTS IV reģioni, un tam par ilustrāciju kalpo karte šim lēmumam pievienotajā 1. pielikumā.

Šā lēmuma 2. pielikumā tiek sniegts pārskats par pašvaldībām, uz ko attiecas reģionālā atbalsta plāns laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim.

3.1.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Islandes iestādes ierosina uz visiem plānā iekļautajiem reģioniem attiecināt maksimālo atbalsta intensitāti, ko paredz Iestādes pamatnostādnes par reģionālo atbalstu.

Attiecīgi 1. tabulā ir norādīta paziņotā atbalsta intensitāte.

1.   tabula

| Ģeogrāfiskais apgabals | Vispārējā atbalsta maksimālā robeža
  (BDE) (10) | Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem (11)

  (BDE) | Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem (11)

  (BDE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas piemērotās teritorijas | 15 % | 10 % | 20 % |

Ģeogrāfiskais apgabals

Vispārējā atbalsta maksimālā robeža

(BDE) (10)

Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem (11)

(BDE)

Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem (11)

(BDE)

Visas piemērotās teritorijas

15 %

10 %

20 %

3.2.   Ierosinātais plāns laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

3.2.1.   Metodika un pārklājums

Islandes iestādes 2006. gada 9. jūnija vēstulē oficiāli pieprasīja, lai Statistikas birojs attiecībā uz Islandi pieņemtu jaunu NUTS klasifikāciju ar diviem NUTS III reģioniem. Šie divi NUTS III reģioni ir, pirmkārt, galvaspilsētas reģions (“Höfuðborgarsvæði”) un, otrkārt, Islande ārpus galvaspilsētas reģiona (“Landsbyggð”). NUTS III reģions “Islande ārpus galvaspilsētas reģiona” atbilst ziemeļrietumu, ziemeļaustrumu un dienvidu vēlēšanu apgabalam.

Eiropas Kopienu Statistikas biroja ģenerāldirektors 2006. gada 27. septembra vēstulē paziņoja Islandes iestādēm, ka Islandes jaunais iedalījums divos NUTS III reģionos stāsies spēkā 2008. gada 1. janvārī.

Iekļauto teritoriju iedzīvotāju kopskaits ir 113 485 iedzīvotāji, un teritoriju vidējais apdzīvotības blīvums ir 1,2 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (12). Šo teritoriju iedzīvotāji veido 37,5 % no Islandes iedzīvotāju kopskaita.

Piedāvātajā atbalstāmo reģionu plānā 2008.–2013. gadam ir trīs lauku vēlēšanu apgabali, un tam par ilustrāciju kalpo karte šim lēmumam pievienotajā 3. pielikumā.

Šā lēmuma 4. pielikumā tiek sniegts pārskats par pašvaldībām, uz ko attiecas reģionālā atbalsta plāns laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3.2.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Islandes iestādes ierosina uz visiem plānā iekļautajiem reģioniem attiecināt maksimālo atbalsta intensitāti.

Attiecīgi 2. tabulā ir norādīta paziņotā atbalsta intensitāte.

2.   tabula

| Ģeogrāfiskais apgabals | Vispārējā atbalsta maksimālā robeža
  (BDE) (13) | Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem (14)

  (BDE) | Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem (14)

  (BDE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas piemērotās teritorijas | 15 % | 10 % | 20 % |

Ģeogrāfiskais apgabals

Vispārējā atbalsta maksimālā robeža

(BDE) (13)

Papildu atbalsts vidējiem uzņēmumiem (14)

(BDE)

Papildu atbalsts maziem uzņēmumiem (14)

(BDE)

Visas piemērotās teritorijas

15 %

10 %

20 %

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Paziņojuma formalitātes

Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.7. nodaļā (15) teikts, ka “EBTA valsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās atbalsta intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem kopā veido EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu”.

Paša plāna izveidošana nav saistīta ar jebkādu tiešo atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Taču plāna apstiprināšana un pamatnostādnes par reģionālo atbalstu kopā izveido struktūru atbalsta piešķiršanai reģionālā atbalsta shēmu ietvaros.

Piekrītot atbilstīgajiem pasākumiem, Islandes valdība piekrita pieteikt vienotu reģionālā atbalsta plānu (16) saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Paziņojums 2006. gada 7. jūlijā (atsauces Nr. 380966), kurā izmaiņas izdarītas ar 2006. gada 25. oktobra grozījumiem (atsauces Nr. 395420) un kas papildināta ar 2006. gada 16. novembra vēstuli, ir pilnīgs paziņojums. Tādējādi Islandes valsts iestādes ir izpildījušas savas saistības attiecībā uz piekrišanu atbilstīgajiem pasākumiem un Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu. Līdz ar to, atbilstoši 25.B.7. nodaļas 86. punktam, Iestāde izvērtēs paziņojumu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā paredzēto procedūru.

Iestādes veiktās paziņojuma pārbaudes pamatā ir kritēriji, kas noteikti Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3. un 25.B.4. nodaļā.

2.   Attiecīgo valsts atbalsta noteikumu piemērošana

2.1.   Reģionālā atbalsta plāns no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim

2.1.1.   Metodika un pārklājums

Saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.3.2. nodaļas noteikumiem Islandes iestādes ierosināja metodi, kas balstās uz NUTS IV ģeogrāfiskajiem reģioniem ar iedzīvotāju blīvumu, kas mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru.

Iestāde norāda, ka ierosinātajā atbalstāmajā reģionā iedzīvotāju kopskaits ir 96 010 iedzīvotāji un iedzīvotāju blīvums ir 0,95 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Ierosinātais atbalstāmo reģionu plāns aptver 31,4 % visu Islandes iedzīvotāju. Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 31,4 % apmērā, ko Islandes valsts iestādes ieteikušas kā piemērotu atbalstam, nepārsniedz 25.B.3.3.1. nodaļā noteikto valsts iedzīvotāju skaita maksimālo robežu – 31,6 % (17).

Iestāde konstatē, ka šā ierosinājuma daļa atbilst Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas kritērijiem.

2.1.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Islandes valsts iestādes ir ierosinājušas vispārējas atbalsta maksimālās robežas visām tām teritorijām, kuras aptvertas reģionālā atbalsta plānā, 15 % BDE apmērā lieliem uzņēmumiem ar 10 % papildinājumu vidējiem uzņēmumiem un 20 % – maziem uzņēmumiem.

Šāda pieeja atbilst Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.4.1.2. nodaļas (18) noteikumiem, kas nosaka: “Reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā.” (papildināts ar izcēlumu).

Valsts atbalsta pamatnostādnes (19) paredz arī, ka “attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem 25.B.4.1.2. nodaļā minētās atbalsta maksimālās robežas var palielināt par 20 % BDE atbalstam, kas piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % BDE atbalstam, kas piešķirts vidējiem uzņēmumiem”.

Tādējādi Iestāde secina, ka Islandes valsts iestāžu ierosinātā reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte ir saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādnēm.

2.2.   Reģionālā atbalsta plāns no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

2.2.1.   Metodika un pārklājums

Saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.3.3.2. nodaļas noteikumiem Islandes iestādes ierosināja metodi, kas balstās uz NUTS III ģeogrāfiskajiem reģioniem ar iedzīvotāju blīvumu, kas mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru.

Iestāde norāda, ka ierosinātajā atbalstāmajā reģionā iedzīvotāju kopskaits ir 113 485 iedzīvotāji un iedzīvotāju blīvums ir 1,2 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Ierosinātais atbalstāmo reģionu plāns aptver 37,5 % visu Islandes iedzīvotāju. Kopējais aptverto iedzīvotāju īpatsvars 37,5 % apmērā, ko Islandes valsts iestādes ieteikušas kā piemērotu atbalstam, pārsniedz 25.B.3.3.1. nodaļā noteikto maksimālo robežu saistībā ar valsts iedzīvotāju skaitu (20). Tomēr Iestāde nodrošināja iespēju atkārtoti izvērtēt kopējā iedzīvotāju skaita aptveršanas rādītāju attiecībā uz Islandi gadījumā, ja klasifikāciju groza, ieviešot vairāk par vienu NUTS III reģionu (21). Tādēļ ir pieņemams augstāks iedzīvotāju aptveršanas rādītājs.

Iestāde konstatē, ka šī ierosinājuma daļa atbilst attiecīgajiem Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas kritērijiem.

2.2.2.   Atbalsta maksimālās robežas

Islandes valsts iestādes ir ierosinājušas vispārējas atbalsta maksimālās robežas visām tām teritorijām, kuras aptvertas reģionālā atbalsta plānā, 15 % BDE apmērā lieliem uzņēmumiem ar 10 % papildinājumu vidējiem uzņēmumiem un 20 % – maziem uzņēmumiem.

Šāda pieeja atbilst Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.4.1.2. nodaļas (22) noteikumiem, kas nosaka: “Reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā.” (papildināts ar izcēlumu).

Valsts atbalsta pamatnostādnes (23) paredz arī, ka “attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem 25.B.4.1.2. nodaļā minētās atbalsta maksimālās robežas var palielināt par 20 % BDE atbalstam, kas piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % BDE atbalstam, kas piešķirts vidējiem uzņēmumiem”.

Tādējādi Iestāde secina, ka Islandes valsts iestāžu ierosinātā reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte ir saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādnēm.

3.   Lēmuma darbības joma un atbalsta summēšana

Atbalstāmo teritoriju plānu principā piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. Tomēr plānam, kā paredzēts Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.7. nodaļā (24), var veikt vidusposma pārskatu 2010. gadā.

Lēmums neierobežo Iestādes pilnvaras vajadzības gadījumā pirms augstāk minētā perioda beigām pārskatīt plānu saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu.

Islandes valsts iestādēm tiek atgādināts, ka, piemērojot reģionālā atbalsta shēmas kuģu būvniecībai, reģioniem, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts, paredzētās maksimālās robežas 12,5 % apmērā nedrīkst tikt pārsniegtas, ņemot vērā Valsts atbalsta pamatnostādņu 24.B nodaļas 3.3.6. sadaļas noteikumus (25) saistībā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 45.B nodaļu.

Ierosinātās atbalsta maksimālās robežas ir kumulatīvas, t. i., tās norāda uz augšējo robežu reģionālajam ieguldījumu atbalstam no visiem valsts līdzekļiem, ko piešķir kādam ieguldījumu projektam.

Turklāt reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, lai apietu Valsts atbalsta pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti.

Jebkura reģionālā atbalsta shēma, kurai nav grupveida atbrīvojuma un kas stājas spēkā pēc 2006. gada 31. decembra (26), jādara zināma Iestādei saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

Turklāt Islandes valsts iestādēm tiek atgādināts, ka saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B.8. nodaļu jebkura pastāvošā reģionālā atbalsta shēma, kas paredz ieguldījumu atbalsta piešķiršanu pēc 2006. gada 31. decembra, jāgroza pēc vajadzības, ja tai nav grupveida atbrīvojuma, un jāpaziņo Iestādei saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

4.   Secinājums

Paziņotajos atbalstāmo teritoriju plānos atspoguļotas Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļā izvirzītās prasības, un Iestāde var apstiprināt to reģionu plānus, kas ir piemēroti atbalsta saņemšanai saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestāde ir nolēmusi apstiprināt ierosinājumu par atbalstāmo teritoriju plānu un atbalsta maksimālo intensitāti Islandē atbilstoši tam, kas Iestādei darīts zināms 2006. gada 10. jūlija vēstulē (atsauces Nr. 380966), kas grozīta ar 2006. gada 25. oktobra vēstuli (atsauces Nr. 395420) un papildināta ar 2006. gada 16. novembra vēstuli. Šā lēmuma 1. un 3. pielikums, kurā atspoguļoti Islandes reģionālā atbalsta plāni attiecīgi laika posmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (1. pielikums) un laika posmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (3. pielikums) ir Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas neatņemama sastāvdaļa. Šā lēmuma 2. un 4. pielikumā tiek uzskaitītas visas pašvaldības, kas ir piemērotas reģionālajam atbalstam laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (2. pielikums) un laika posmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (4. pielikums).

2. pants

Neietekmējot Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu, to apgabalu plānam, kuri ir piemēroti reģionālā ieguldījumu atbalsta saņemšanai, jābūt piemērojamam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Islandes Republikai.

4. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2006. gada 6. decembris

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

Bjørn T. GRYDELAND

priekšsēdētājs

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolēģijas loceklis

---

(1)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības iestāde.

1

(2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

2

(3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas izveides nolīgums.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas izveides nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, OV EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādņu jaunākos grozījumus pieņēma 2006. gada 25. oktobrī. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes. Valsts atbalsta pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  92. punkts.

5

(6)  Atbilstoši definīcijai Eiropas Kopienu Komisijas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2001. gada izdevumā “Statistiskie reģioni EBTA valstīs un kandidātvalstīs” (“Statistical regions in the EFTA countries and in the candidate countries”).

6

Statistical regions in the EFTA countries and in the candidate countries

(7)  Pašlaik šis rādītājs ir 2,9 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru.

7

(8)  21 punkts.

8

(9)  Apdzīvotības rādītāji balstās uz aprēķinātajiem datiem par iedzīvotājiem 2006. gada 1. oktobrī.

9

(10)  Bruto dotācijas ekvivalents

10

(11)  Kā noteikts I pielikumā Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., kas iekļauta EEZ līgumā, izmantojot XV pielikuma 1.f punktu, ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 12, 42. lpp.), vai attiecīgās tiesības pārņemošā regulā.

11

(12)  Apdzīvotības rādītāji balstās uz aprēķinātajiem datiem par iedzīvotājiem 2006. gada 1. aprīlī.

12

(13)  Bruto dotācijas ekvivalents

13

(14)  Kā noteikts I pielikumā Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., kas iekļauta EEZ līgumā, izmantojot XV pielikuma 1.f punktu, ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 12, 42. lpp.), vai attiecīgās tiesības pārņemošā regulā.

14

(15)  81. punkts.

15

(16)  85. punkts.

16

(17)  21. punkts.

17

(18)  37. punkts.

18

(19)  38 punkts.

19

(20)  21. punkts.

20

(21)  37 punkts.

21

(22)  37. punkts.

22

(23)  38. punkts.

23

(24)  89. punkts.

24

(25)  26. punkta c) apakšpunkts.

25

(26)  Valsts atbalsta pamatnostādņu 25.B nodaļas 11. un 90. punkts.

26

---

1. PIELIKUMS

REĢIONĀLĀ ATBALSTA PLĀNS 2007. GADAM

Image

---

2. PIELIKUMS

PAŠVALDĪBU SARAKSTS, KAS IEKĻAUTAS REĢIONĀLĀ ATBALSTA PLĀNĀ LAIKA POSMAM NO 2007. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2007. GADA 31. DECEMBRIM

| NUTS IV reģioni | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Rietumu reģions (Vesturland) | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð |
| Rietumfjordu reģions (Vestfirðir) | Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð |
| Ziemeļrietumu reģions (Norðurland vestra) | Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduóssbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Ziemeļaustrumu reģions (Norðurland eystra) | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhreppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð |
| Austrumu reģions (Austurland) | Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað
  Sveitarfélagið Hornafjörður |
| Dienvidu reģions (Suðurland) | Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS IV reģioni

Pašvaldības

Rietumu reģions (Vesturland)

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Rietumfjordu reģions (Vestfirðir)

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Ziemeļrietumu reģions (Norðurland vestra)

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduóssbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Ziemeļaustrumu reģions (Norðurland eystra)

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhreppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Austrumu reģions (Austurland)

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Sveitarfélagið Hornafjörður

Dienvidu reģions (Suðurland)

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---

3. PIELIKUMS

REĢIONĀLĀ ATBALSTA PLĀNS LAIKA POSMAM NO 2008. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2013. GADA 31. DECEMBRIM

Image

---

4. PIELIKUMS

PAŠVALDĪBU SARAKSTS, KAS IEKĻAUTAS REĢIONĀLĀ ATBALSTA KARTĒ LAIKA POSMAM NO 2008. GADA 1. JANVĀRA LĪDZ 2013. GADA 31. DECEMBRIM

| NUTS III reģions – Islande ārpus galvaspilsētas reģiona | Pašvaldības |
| --- | --- |
| Ziemeļrietumu vēlēšanu apgabals | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð
  Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð
  Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduósbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Ziemeļaustrumu vēlēšanu apgabals | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhrepppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð
  Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað |
| Dienvidu vēlēšanu apgabals | Reykjanesbær
  Grindavíkurbær
  Sandgerðisbær
  Sveitarfélagið Garður
  Sveitarfélagið Vogar
  Sveitarfélagið Hornafjörður
  Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS III reģions – Islande ārpus galvaspilsētas reģiona

Pašvaldības

Ziemeļrietumu vēlēšanu apgabals

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduósbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Ziemeļaustrumu vēlēšanu apgabals

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhrepppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Dienvidu vēlēšanu apgabals

Reykjanesbær

Grindavíkurbær

Sandgerðisbær

Sveitarfélagið Garður

Sveitarfélagið Vogar

Sveitarfélagið Hornafjörður

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---