# Euroopa Liidu L 323/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide8. detsember 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 323

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide8. detsember 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1447/2007, 4. detsember 2007, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2008. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000 | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1448/2007, 7. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1449/2007, 7. detsember 2007, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2402/96, (EÜ) nr 2058/96, (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 950/2006, (EÜ) nr 955/2005, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1100/2006, (EÜ) nr 1918/2006, (EÜ) nr 1964/2006, (EÜ) nr 1002/2007 ja (EÜ) nr 508/2007 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal maguskartuli, maniokitärklise, teravilja, riisi, suhkru ja oliiviõli tariifikvootide raames ning määrustest (EÜ) nr 1445/95, (EÜ) nr 1518/2003, (EÜ) nr 596/2004 ja (EÜ) nr 633/2004 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris | 8 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1447/2007, 4. detsember 2007, millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2008. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1448/2007, 7. detsember 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1449/2007, 7. detsember 2007, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2402/96, (EÜ) nr 2058/96, (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 950/2006, (EÜ) nr 955/2005, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1100/2006, (EÜ) nr 1918/2006, (EÜ) nr 1964/2006, (EÜ) nr 1002/2007 ja (EÜ) nr 508/2007 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal maguskartuli, maniokitärklise, teravilja, riisi, suhkru ja oliiviõli tariifikvootide raames ning määrustest (EÜ) nr 1445/95, (EÜ) nr 1518/2003, (EÜ) nr 596/2004 ja (EÜ) nr 633/2004 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris

8

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2007/799/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 12. oktoober 2006, Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli (transpordiprotokoll) ühenduse nimel allkirjastamise kohta | 13 |
| 1991. aasta Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll – Transpordiprotokoll | 15 |
| | | 2007/800/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös) allakirjutamise kohta | 23 |
| Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline leping, mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös | 24 |
| | | 2007/801/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 6. detsember 2007, Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis | 34 |
| | | Komisjon |
| | | 2007/802/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ seoses toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loeteluga
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5823 all)

   (
  1
  ) | 40 |
| | | 2007/803/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5887 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | | 2007/804/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (
  1
  ) | 43 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2007/799/EÜ

*

Nõukogu otsus, 12. oktoober 2006, Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli (transpordiprotokoll) ühenduse nimel allkirjastamise kohta

13

1991. aasta Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll – Transpordiprotokoll

15

2007/800/EÜ

*

Nõukogu otsus, 5. juuni 2007, Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös) allakirjutamise kohta

23

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline leping, mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös

24

2007/801/EÜ

*

Nõukogu otsus, 6. detsember 2007, Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis

acquis

34

Komisjon

2007/802/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ seoses toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loeteluga
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5823 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5823 all)

1

40

2007/803/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 5887 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5887 all)

1

42

2007/804/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (
  1
  )

1

43

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/805/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Liitu | 45 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/806/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel | 50 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/807/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah) | 53 |
| | * | Nõukogu otsus 2007/808/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/807/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel | 56 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/809/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/108/ÜVJP, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 57 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/805/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Liitu

45

*

Nõukogu ühismeede 2007/806/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

50

*

Nõukogu ühismeede 2007/807/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

53

*

Nõukogu otsus 2007/808/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse otsust 2006/807/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

56

*

Nõukogu ühismeede 2007/809/ÜVJP, 6. detsember 2007, millega muudetakse ühismeedet 2007/108/ÜVJP, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

57

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsuse 2007/775/EÜ (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/572/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Korea Vabariigist, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega) parandus (ELT L 312, 30.11.2007) | 59 |

Parandused

*

Komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsuse 2007/775/EÜ (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/572/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Korea Vabariigist, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega) parandus (ELT L 312, 30.11.2007)

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1447/2007,

4. detsember 2007,

millega kehtestatakse soovitushinnad ja ühenduse tootjahinnad teatavatele kalandustoodetele 2008. kalandusaastaks vastavalt määrusele (EÜ) nr 104/2000

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 104/2000 kalastus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 3 ja artikli 26 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ja artikli 26 lõikes 1 on sätestatud, et soovitushind ja ühenduse tootjahind peaksid olema kehtestatud igaks kalandusaastaks, et kindlaks määrata teatavate kalandustoodete sekkumishind. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ja artikli 26 lõikes 1 on sätestatud, et soovitushind ja ühenduse tootjahind peaksid olema kehtestatud igaks kalandusaastaks, et kindlaks määrata teatavate kalandustoodete sekkumishind.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 nõutakse soovitushindade kehtestamist nimetatud määruse I ja II lisas loetletud igale tootele ja tooterühmale. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 nõutakse soovitushindade kehtestamist nimetatud määruse I ja II lisas loetletud igale tootele ja tooterühmale.

| (3) | Praegu kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu 2008. kalandusaastaks liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada. |
| --- | --- |

(3)

Praegu kättesaadavate andmete põhjal, mis kajastavad asjaomaste toodete hindu, ja kriteeriumide põhjal, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 2, tuleks soovitushindu 2008. kalandusaastaks liigist sõltuvalt suurendada, samal tasemel säilitada või vähendada.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 nõutakse ühenduse tootjahinna kehtestamist kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele. Asjakohane on kehtestada ühenduse tootjahind ühele nendest toodetest ning muudele toodetele arvutada ühenduse tootjahind ümberarvestuskoefitsientide abil, mis on kehtestatud komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006, millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid. (2) |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 nõutakse ühenduse tootjahinna kehtestamist kõnealuse määruse III lisas loetletud toodetele. Asjakohane on kehtestada ühenduse tootjahind ühele nendest toodetest ning muudele toodetele arvutada ühenduse tootjahind ümberarvestuskoefitsientide abil, mis on kehtestatud komisjoni 30. mai 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 802/2006, millega määratakse perekondadest Thunnus ja Euthynnus pärit kalade suhtes kohaldatavad ümberarvestuskoefitsiendid. (2)

| (5) | Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks ühenduse tootjahinda kalandusaastaks 2008 korrigeerida. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõike 2 esimeses ja teises taandes ning artikli 26 lõikes 1 kehtestatud kriteeriumide põhjal tuleks ühenduse tootjahinda kalandusaastaks 2008 korrigeerida.

| (6) | Arvestades küsimuse kiireloomulisust, on oluline anda erand Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 nimetatud kuuenädalasest ajavahemikust, |
| --- | --- |

(6)

Arvestades küsimuse kiireloomulisust, on oluline anda erand Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 nimetatud kuuenädalasest ajavahemikust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 18 lõikes 1 ette nähtud soovitushinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 vältavaks kalandusaastaks.

Artikkel 2

Käesoleva määruse II lisas kehtestatakse määruse (EÜ) nr 104/2000 artikli 26 lõikes 1 ette nähtud ühenduse tootjahinnad 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2008 vältavaks kalandusaastaks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

1

(2)  ELT L 144, 31.5.2006, lk 15.

2

---

I LISA

| Lisad | Liik
  Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted | Kaubanduslik esitusviis | Soovitushind
  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | 1. | Heeringas liigist Clupea harengus |

Lisad

Liik

Määruse (EÜ) nr 104/2000 I ja II lisas loetletud tooted

Kaubanduslik esitusviis

Soovitushind

(eurot/tonn)

I

1.

Heeringas liigist Clupea harengus

Terve kala

277

| 2. | Sardiin liigist Sardina pilchardus |
| --- | --- |

2.

Sardiin liigist Sardina pilchardus

Terve kala

563

| 3. | Harilik ogahai (Squalus acauthias) |
| --- | --- |

3.

Harilik ogahai (Squalus acauthias)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 112

| 4. | Koerhaid (Scyliorhinus spp.) |
| --- | --- |

4.

Koerhaid (Scyliorhinus spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

725

| 5. | Meriahven (Sebastes spp.) |
| --- | --- |

5.

Meriahven (Sebastes spp.)

Terve kala

1 176

| 6. | Tursk liigist Gadus morhua |
| --- | --- |

6.

Tursk liigist Gadus morhua

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 647

| 7. | Süsikas (Pollachius virens) |
| --- | --- |

7.

Süsikas (Pollachius virens)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

784

| 8. | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| --- | --- |

8.

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 038

| 9. | Merlang (Merlangius merlangus) |
| --- | --- |

9.

Merlang (Merlangius merlangus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

965

| 10. | Molvad (Molva spp.) |
| --- | --- |

10.

Molvad (Molva spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

1 214

| 11. | Makrell liigist Scomber scombrus |
| --- | --- |

11.

Makrell liigist Scomber scombrus

Terve kala

326

| 12. | Makrell liigist Scomber japonicus |
| --- | --- |

12.

Makrell liigist Scomber japonicus

Terve kala

294

| 13. | Anšoovis (Engraulis spp.) |
| --- | --- |

13.

Anšoovis (Engraulis spp.)

Terve kala

1 294

| 14. | Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) |
| --- | --- |

14.

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

Terve kala või roogitud kala koos peaga ajavahemikul 1. jaanuar 2008 – 30. aprill 2008

1 079

Terve kala või roogitud kala koos peaga ajavahemikul 1. mai 2008 – 31. detsember 2008

1 499

| 15. | Merluus liigist Merluccius merluccius |
| --- | --- |

15.

Merluus liigist Merluccius merluccius

Terve kala või roogitud kala koos peaga

3 638

| 16. | Kammellased (Lepidorhombus spp.) |
| --- | --- |

16.

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

2 541

| 17. | Harilik soomuslest (Limanda limanda) |
| --- | --- |

17.

Harilik soomuslest (Limanda limanda)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

863

| 18. | Harilik lest (Platichthys flesus) |
| --- | --- |

18.

Harilik lest (Platichthys flesus)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

527

| 19. | Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| --- | --- |

19.

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Terve kala

2 165

Roogitud kala koos peaga

2 391

| 20. | Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma) |
| --- | --- |

20.

Seepia (Sepia officinalis ja Rossia macrosoma)

Terve (puhastamata)

1 687

| 21. | Merikuradid (Lophius spp.) |
| --- | --- |

21.

Merikuradid (Lophius spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

2 968

Ilma peata

6 107

| 22. | Garneel liigist Crangon crangon |
| --- | --- |

22.

Garneel liigist Crangon crangon

Vees keedetud

2 425

| 23. | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| --- | --- |

23.

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Vees keedetud

6 506

Värske või jahutatud

1 606

| 24. | Taskukrabi (Cancer pagurus) |
| --- | --- |

24.

Taskukrabi (Cancer pagurus)

Terve (puhastamata)

1 801

| 25. | Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) |
| --- | --- |

25.

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Terve (puhastamata)

5 497

Sabad

4 386

| 26. | Merikeeled (Solea spp.) |
| --- | --- |

26.

Merikeeled (Solea spp.)

Terve kala või roogitud kala koos peaga

6 949

II

| 1. | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| --- | --- |

1.

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 975

| 2. | Merluusid perekonnast Merluccius spp. |
| --- | --- |

2.

Merluusid perekonnast Merluccius spp.

Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 214

Külmutatud, fileeritud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 506

| 3. | Merikogerlased (Dentex dentex) ja (Pagellus spp.) |
| --- | --- |

3.

Merikogerlased (Dentex dentex) ja (Pagellus spp.)

Külmutatud, partiidena või üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 594

| 4. | Mõõkkala (Xiphias gladius) |
| --- | --- |

4.

Mõõkkala (Xiphias gladius)

Külmutatud, terved, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

4 038

| 5. | Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) |
| --- | --- |

5.

Seepiad (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 916

| 6. | Kaheksajalad (Octopus spp.) |
| --- | --- |

6.

Kaheksajalad (Octopus spp.)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

2 119

| 7. | Ebakalmaarid (Loligo spp.) |
| --- | --- |

7.

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

1 168

| 8. | Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus) |
| --- | --- |

8.

Nooljas kalmaar (Ommastrephes sagittatus)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

961

| 9. | Argentiina lühiuimkalmaar (Illex argentinus) |
| --- | --- |

9.

Argentiina lühiuimkalmaar (Illex argentinus)

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

869

| 10. | Krevetid sugukonnast Penaeidae







  — | Krevetid liigist Parapenaeus longirostris |
| --- | --- | --- |

10.

Krevetid sugukonnast Penaeidae

—

Krevetid liigist Parapenaeus longirostris

| — | Teised sugukonna Penaeidae liigid |
| --- | --- |

—

Teised sugukonna Penaeidae liigid

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

4 032

Külmutatud, üht tüüpi tooteid sisaldavas originaalpakendis

7 819

---

II LISA

| Liik
  Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted | Kaal | Kaubanduslikud andmed | Ühenduse tootjahind
  (eurot/tonn) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulduim-tuun (Thunnus albacares) | Iga kala kaaluga üle 10 kg | Terve | 1 250 |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Iga kala kaaluga kuni 10 kg | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) | Iga kala kaaluga üle 10 kg | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Iga kala kaaluga kuni 10 kg | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Vööttuun (Katsuwonus pelamis) | | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Harilik tuun (Thunnus thynnus) | | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |
| Teised perekondade Thunnus ja Euthynnus liigid | | Terve | |
| Roogitud | |
| Muud | |

Liik

Määruse (EÜ) nr 104/2000 III lisas loetletud tooted

Kaal

Kaubanduslikud andmed

Ühenduse tootjahind

(eurot/tonn)

Kulduim-tuun (Thunnus albacares)

Iga kala kaaluga üle 10 kg

Terve

1 250

Roogitud

Muud

Iga kala kaaluga kuni 10 kg

Terve

Roogitud

Muud

Pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Iga kala kaaluga üle 10 kg

Terve

Roogitud

Muud

Iga kala kaaluga kuni 10 kg

Terve

Roogitud

Muud

Vööttuun (Katsuwonus pelamis)

Terve

Roogitud

Muud

Harilik tuun (Thunnus thynnus)

Terve

Roogitud

Muud

Teised perekondade Thunnus ja Euthynnus liigid

Terve

Roogitud

Muud

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1448/2007,

7. detsember 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. detsembril 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 7. detsembri 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 148,5 |
| MA | 70,3 |
| SY | 68,2 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 102,0 |
| 0707 00 05 | JO | 196,3 |
| MA | 52,5 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 119,9 |
| 0709 90 70 | MA | 58,8 |
| TR | 110,8 |
| ZZ | 84,8 |
| 0805 10 20 | AR | 9,2 |
| AU | 19,4 |
| BR | 12,7 |
| SZ | 31,4 |
| TR | 90,5 |
| ZA | 41,4 |
| ZW | 27,6 |
| ZZ | 33,2 |
| 0805 20 10 | MA | 67,9 |
| ZZ | 67,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 61,4 |
| HR | 32,2 |
| IL | 66,8 |
| TR | 71,3 |
| UY | 95,3 |
| ZZ | 65,4 |
| 0805 50 10 | EG | 61,6 |
| TR | 100,6 |
| ZA | 65,9 |
| ZZ | 76,0 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| CA | 87,3 |
| CL | 86,0 |
| CN | 87,0 |
| MK | 30,6 |
| US | 99,5 |
| ZA | 82,4 |
| ZZ | 80,1 |
| 0808 20 50 | AR | 71,4 |
| CN | 73,2 |
| TR | 145,7 |
| ZZ | 96,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

148,5

MA

70,3

SY

68,2

TR

120,8

ZZ

102,0

0707 00 05

JO

196,3

MA

52,5

TR

111,0

ZZ

119,9

0709 90 70

MA

58,8

TR

110,8

ZZ

84,8

0805 10 20

AR

9,2

AU

19,4

BR

12,7

SZ

31,4

TR

90,5

ZA

41,4

ZW

27,6

ZZ

33,2

0805 20 10

MA

67,9

ZZ

67,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

61,4

HR

32,2

IL

66,8

TR

71,3

UY

95,3

ZZ

65,4

0805 50 10

EG

61,6

TR

100,6

ZA

65,9

ZZ

76,0

0808 10 80

AR

87,7

CA

87,3

CL

86,0

CN

87,0

MK

30,6

US

99,5

ZA

82,4

ZZ

80,1

0808 20 50

AR

71,4

CN

73,2

TR

145,7

ZZ

96,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1449/2007,

7. detsember 2007,

millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2402/96, (EÜ) nr 2058/96, (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 950/2006, (EÜ) nr 955/2005, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1100/2006, (EÜ) nr 1918/2006, (EÜ) nr 1964/2006, (EÜ) nr 1002/2007 ja (EÜ) nr 508/2007 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja impordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal maguskartuli, maniokitärklise, teravilja, riisi, suhkru ja oliiviõli tariifikvootide raames ning määrustest (EÜ) nr 1445/95, (EÜ) nr 1518/2003, (EÜ) nr 596/2004 ja (EÜ) nr 633/2004 seoses ekspordilitsentside väljaandmise kuupäevadega 2008. aastal veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 13. mai 1996. aasta otsust 96/317/EÜ vastavalt GATTi artiklile XXIII Taiga peetud konsultatsioonide tulemuste kokkuvõtte kohta, (2)

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (3) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 3491/90 Bangladeshist pärineva riisi impordi kohta, (4) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (5) eriti selle artikli 10 lõiget 2, artikli 11 lõiget 4 ning artikli 13 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2184/96 Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse, (6) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (7) eriti selle artikli 40 lõike 1 punkti e,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 865/2004, mis käsitleb oliiviõli- ja lauaoliivide turu ühist korraldust ja millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 827/68, (8) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (9) eriti selle artikli 29 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (10) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (11) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (12) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2402/96 (millega avatakse teatavad iga-aastased maguskartuli ja maniokitärklise tariifikvoodid ja sätestatakse nende halduseeskirjad) (13) on ette nähtud erisätted kvootide 09.4013 ja 09.4014 alla kuuluva maguskartuli ning kvootide 09.4064 ja 09.4065 alla kuuluva maniokitärklise impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2402/96 (millega avatakse teatavad iga-aastased maguskartuli ja maniokitärklise tariifikvoodid ja sätestatakse nende halduseeskirjad) (13) on ette nähtud erisätted kvootide 09.4013 ja 09.4014 alla kuuluva maguskartuli ning kvootide 09.4064 ja 09.4065 alla kuuluva maniokitärklise impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (2) | Komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2375/2002 (millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid), (14) komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2305/2003 (millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava odra ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine) (15) ning komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 969/2006 (millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine) (16) on ette nähtud erisätted kvootide 09.4123, 09.4124 ja 09.4125 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu, kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra ning kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 27. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2375/2002 (millega avatakse kolmandatest riikidest pärit muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu ühenduse tariifikvoodid), (14) komisjoni 29. detsembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2305/2003 (millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava odra ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine) (15) ning komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 969/2006 (millega avatakse kolmandatest riikidest imporditava maisi ühenduse tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine) (16) on ette nähtud erisätted kvootide 09.4123, 09.4124 ja 09.4125 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu, kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra ning kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (3) | Komisjoni 28. oktoobri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2058/96 (millega avatakse CN-koodi 1901 10 alla kuuluvate toiduainete tootmiseks ettenähtud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine), (17) komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1964/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Bangladeshist pärit riisi impordikvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3491/90), (18) komisjoni 29. augusti 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1002/2007 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (19) ja komisjoni 23. juuni 2005. aasta määrusega 955/2005 (millega avatakse kvoot Egiptuse päritolu riisi ühendusse importimiseks) (20) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi, kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi, kvoodi 09.4094 alla kuuluva riisi ja kvoodi 09.4097 Egiptusest pärit riisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 28. oktoobri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2058/96 (millega avatakse CN-koodi 1901 10 alla kuuluvate toiduainete tootmiseks ettenähtud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi tariifikvoot ja sätestatakse selle haldamine), (17) komisjoni 22. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1964/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad Bangladeshist pärit riisi impordikvootide avamiseks ja haldamiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3491/90), (18) komisjoni 29. augusti 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1002/2007 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2184/96 (Egiptusest pärineva ja sealt toodava riisi sisseveo kohta ühendusse) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (19) ja komisjoni 23. juuni 2005. aasta määrusega 955/2005 (millega avatakse kvoot Egiptuse päritolu riisi ühendusse importimiseks) (20) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi, kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi, kvoodi 09.4094 alla kuuluva riisi ja kvoodi 09.4097 Egiptusest pärit riisi impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (4) | Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (21) on ette nähtud erisätted impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvootide 09.4331 kuni 09.4351, 09.4315 kuni 09.4320, 09.4324 kuni 09.4328, 09.4380 ja 09.4390 alusel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 950/2006 (milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (21) on ette nähtud erisätted impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvootide 09.4331 kuni 09.4351, 09.4315 kuni 09.4320, 09.4324 kuni 09.4328, 09.4380 ja 09.4390 alusel.

| (5) | Komisjoni 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1100/2006 (millega sätestatakse 2006/2007., 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastateks vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad ning vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise üksikasjalikud eeskirjad) (22) on ette nähtud erisätted impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvootide 09.4361 ja 09.4362 alusel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 17. juuli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1100/2006 (millega sätestatakse 2006/2007., 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastateks vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad ning vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise üksikasjalikud eeskirjad) (22) on ette nähtud erisätted impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks kvootide 09.4361 ja 09.4362 alusel.

| (6) | Nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (23) artikliga 2 on ette nähtud, et määruses (EÜ) nr 959/2006 sätestatud impordilitsentse käsitlevaid eeskirju ja traditsioonilisi tarnevajadusi kohaldatakse tariifikvootide 09.4365 ja 09.4366 alusel imporditava suhkru suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009) (23) artikliga 2 on ette nähtud, et määruses (EÜ) nr 959/2006 sätestatud impordilitsentse käsitlevaid eeskirju ja traditsioonilisi tarnevajadusi kohaldatakse tariifikvootide 09.4365 ja 09.4366 alusel imporditava suhkru suhtes.

| (7) | Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (24) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4032 alla kuuluva oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (24) on ette nähtud erisätted kvoodi 09.4032 alla kuuluva oliiviõli impordilitsentsitaotluste esitamiseks ja impordilitsentside väljaandmiseks.

| (8) | Võttes arvesse puhkepäevi 2008. aastal, tuleks teatavate perioodide suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2402/96, (EÜ) nr 2058/96, (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 955/2005, (EÜ) nr 950/2006, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1100/2006, (EÜ) nr 1918/2006, (EÜ) nr 1964/2006, (EÜ) nr 1002/2007 ja (EÜ) nr 508/2007 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse puhkepäevi 2008. aastal, tuleks teatavate perioodide suhtes teha erand määrustest (EÜ) nr 2402/96, (EÜ) nr 2058/96, (EÜ) nr 2375/2002, (EÜ) nr 2305/2003, (EÜ) nr 955/2005, (EÜ) nr 950/2006, (EÜ) nr 969/2006, (EÜ) nr 1100/2006, (EÜ) nr 1918/2006, (EÜ) nr 1964/2006, (EÜ) nr 1002/2007 ja (EÜ) nr 508/2007 seoses impordilitsentsitaotluste esitamise ja kõnealuste litsentside väljaandmise kuupäevadega, et tagada vastavatest kvoodimahtudest kinnipidamine.

| (9) | Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (25) artikli 10 lõike 1 teises lõigus, komisjoni 28. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1518/2003 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris) (26) artikli 3 lõikes 3, komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 596/2004 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris) (27) artikli 3 lõikes 3 ja komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 633/2004 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnuliha sektoris) (28) artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et ekspordilitsentsid antakse välja litsentsi taotluse esitamisele järgneva nädala kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole nimetatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 26. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1445/95 (veise- ja vasikalihasektori impordi- ja ekspordilitsentside rakenduseeskirjade ning määruse (EMÜ) nr 2377/80 kehtetuks tunnistamise kohta) (25) artikli 10 lõike 1 teises lõigus, komisjoni 28. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1518/2003 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris) (26) artikli 3 lõikes 3, komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 596/2004 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad munasektoris) (27) artikli 3 lõikes 3 ja komisjoni 30. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 633/2004 (millega kehtestatakse ekspordilitsentside süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnuliha sektoris) (28) artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et ekspordilitsentsid antakse välja litsentsi taotluse esitamisele järgneva nädala kolmapäeval, tingimusel et komisjon ei ole nimetatud ajavahemikul võtnud mingeid erimeetmeid.

| (10) | 2008. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on ajavahemik taotluste esitamise ja litsentside väljaandmise päeva vahel tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike. Seda ajavahemikku tuleks seetõttu pikendada. |
| --- | --- |

(10)

2008. aasta riigipühade ja Euroopa Liidu Teataja ebakorrapärase väljaandmise tõttu kõnealuste pühade ajal on ajavahemik taotluste esitamise ja litsentside väljaandmise päeva vahel tõhusa turukorralduse tagamiseks liiga lühike. Seda ajavahemikku tuleks seetõttu pikendada.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Maguskartul

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2402/96 artiklist 3 ei tohi 2008. aastaks esitada kvootide 09.4013 ja 09.4014 alla kuuluva maguskartuli impordilitsentsitaotlusi enne kolmapäeva, 2. jaanuari 2008 ja pärast esmaspäeva, 15. detsembrit 2008.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 2402/96 artikli 8 lõikest 1 antakse kvootide 09.4013 ja 09.4014 alla kuuluva maguskartuli impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud I lisas ette nähtud kuupäevadeks, välja kõnealuses I lisas osutatud kuupäevadel, kui komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (29) artikli 7 lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ei tulene teisiti.

Artikkel 2

Maniokitärklis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2402/96 artikli 9 esimesest lõigust ei tohi 2008. aastaks esitada kvootide 09.4064 ja 09.4065 alla kuuluva maniokitärklise impordilitsentsitaotlusi enne kolmapäeva, 2. jaanuari 2008 ja pärast esmaspäeva, 15. detsembrit 2008.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 2402/96 artikli 13 lõikest 1 antakse kvootide 09.4064 ja 09.4065 alla kuuluva maniokitärklise impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud II lisas ette nähtud kuupäevadeks, välja kõnealuses II lisas osutatud kuupäevadel, kui määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ei tulene teisiti.

Artikkel 3

Teravili

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2375/2002 artikli 5 lõike 1 teisest lõigust algab kvootide 09.4123, 09.4124 ja 09.4125 alla kuuluva muu kui kõrge kvaliteediga pehme nisu puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 2305/2003 artikli 3 lõike 1 teisest lõigust algab kvoodi 09.4126 alla kuuluva odra puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 1 teisest lõigust algab kvoodi 09.4131 alla kuuluva maisi puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 4

Riis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 2058/96 artikli 2 lõike 1 kolmandast lõigust algab kvoodi 09.4079 alla kuuluva purustatud riisi puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1964/2006 artikli 4 lõike 3 esimesest lõigust algab kvoodi 09.4517 alla kuuluva Bangladeshist pärit riisi puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1002/2007 artikli 2 lõikest 3 algab kvoodi 09.4094 alla kuuluva Egiptusest pärit ja sealt toodava riisi puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

4.   Erandina määruse (EÜ) nr 955/2005 artikli 4 lõikest 1 algab kvoodi 09.4097 alla kuuluva Egiptusest pärit riisi puhul 2008. aastaks esimene impordilitsentsitaotluste esitamise periood kolmapäeval, 2. jaanuaril 2008. Taotluste esitamise lõpptähtaeg on reede, 12. detsember 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 5

Suhkur

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikest 2 ja määruse (EÜ) nr 508/2007 artiklist 2 ei saa suhkrutoodete impordilitsentsitaotlusi kvootide 09.4331 kuni 09.4351, 09.4315 kuni 09.4320, 09.4324 kuni 09.4328, 09.4365, 09.4366, 09.4380 ja 09.4390 alusel 2008. aastaks esitada pärast reedet, 12. detsembrit 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 1100/2008 artikli 5 lõikest 5 ei saa 2008. aastaks esitada kvootide 09.4361 ja 09.4362 alla kuuluvate suhkrutoodete impordilitsentsitaotlusi pärast reedet, 12. detsembrit 2008 kell 13.00 Brüsseli aja järgi.

Artikkel 6

Oliiviõli

Erandina määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikest 3 antakse kvoodi 09.4032 alla kuuluva oliiviõli impordilitsentsitaotlused, mis on esitatud esmaspäeval, 17. märtsil või teisipäeval, 18. märtsil 2008, välja reedel, 28. märtsil 2008, kui määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ei tulene teisiti.

Artikkel 7

Toetustega ekspordilitsentsid veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris

Erandina määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõike 1 teisest lõigust, määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõikest 3, määruse (EÜ) nr 596/2004 artikli 3 lõikest 3 ja määruse (EÜ) nr 633/2004 artikli 3 lõikest 3 antakse käesoleva määruse III lisas osutatud perioodidel esitatud taotluste korral ekspordilitsentsid välja III lisas esitatud kuupäevadel.

Esimeses lõigus sätestatud erandit kohaldatakse tingimusel, et enne eespool nimetatud väljaandmise kuupäevi ei ole võetud ühtegi määruse (EÜ) nr 1445/95 artikli 10 lõikes 2, määruse (EÜ) nr 1518/2003 artikli 3 lõikes 4, määruse (EÜ) nr 596/2004 artikli 3 lõikes 4 ja määruse (EÜ) nr 633/2004 artikli 3 lõikes 4 osutatud erimeedet.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. detsember 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 122, 22.5.1996, lk 15.

2

(3)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007 lk 6).

3

(4)  EÜT L 337, 4.12.1990, lk 1.

4

(5)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 797/2006 (ELT L 144, 31.5.2006, lk 1).

5

(6)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 1.

6

(7)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1260/2007 (ELT L 283, 27.10.2007, lk 1).

7

(8)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 97. Parandatud versioon ELT L 206, 9.6.2004, lk 37.

8

(9)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

9

(10)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005.

10

(11)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006 (ELT L 119, 4.5.2006, lk 1).

11

(12)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 679/2006.

12

(13)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1884/2006 (ELT L 364, 20.12.2006 lk 44).

13

(14)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 88. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 932/2007 (ELT L 204, 4.8.2007, lk 3).

14

(15)  ELT L 342, 30.12.2003, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2022/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 70).

15

(16)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 44. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2022/2006.

16

(17)  EÜT L 276, 29.10.1996, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2019/2006 (ELT L 384, 29.12.2006, lk 48).

17

(18)  ELT L 408, 30.12.2006, lk 19. Parandatud versioon ELT L 47, 16.2.2007, lk 15.

18

(19)  ELT L 226, 30.8.2007, lk 15.

19

(20)  ELT L 164, 24.6.2005, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2019/2006.

20

(21)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 371/2007 (ELT L 92, 3.4.2007, lk 6).

21

(22)  ELT L 196, 18.7.2006, lk 3.

22

(23)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 1.

23

(24)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 84.

24

(25)  EÜT L 143, 27.6.1995, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 586/2007 (ELT L 139, 31.5.2007, lk 5).

25

(26)  ELT L 217, 29.8.2003, lk 35. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006 (ELT L 321, 21.11.2006, lk 11).

26

(27)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006.

27

(28)  ELT L 100, 6.4.2004, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1713/2006.

28

(29)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

29

---

I LISA

Kvootide 09.4013 ja 09.4014 alla kuuluva maguskartuli impordilitsentside väljaandmine 2008. aasta teatavateks perioodideks

| Taotluste esitamise kuupäev | Litsentside väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |
| teisipäev 18. märts 2008 | reede 28. märts 2008 |
| teisipäev 29. aprill 2008 | reede 9. mai 2008 |

Taotluste esitamise kuupäev

Litsentside väljaandmise kuupäev

teisipäev 18. märts 2008

reede 28. märts 2008

teisipäev 29. aprill 2008

reede 9. mai 2008

---

II LISA

Kvootide 09.4064 ja 09.4065 alla kuuluva maniokitärklise impordilitsentside väljaandmine 2008. aasta teatavateks perioodideks

| Taotluste esitamise kuupäev | Litsentside väljaandmise kuupäev |
| --- | --- |
| teisipäev 18. märts 2008 | reede 28. märts 2008 |
| teisipäev 29. aprill 2008 | reede 9. mai 2008 |

Taotluste esitamise kuupäev

Litsentside väljaandmise kuupäev

teisipäev 18. märts 2008

reede 28. märts 2008

teisipäev 29. aprill 2008

reede 9. mai 2008

---

III LISA

| Ekspordilitsentsitaotluste esitamise perioodid veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris | Väljaandmise kuupäevad |
| --- | --- |
| 17.–21. märts 2008 | 27. märts 2008 |
| 5.–9. mai 2008 | 15. mai 2008 |
| 14.–18. juuli 2008 | 24. juuli 2008 |

Ekspordilitsentsitaotluste esitamise perioodid veise-, vasika- ja sealiha, munade ja kodulinnuliha sektoris

Väljaandmise kuupäevad

17.–21. märts 2008

27. märts 2008

5.–9. mai 2008

15. mai 2008

14.–18. juuli 2008

24. juuli 2008

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/13

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. oktoober 2006,

Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli (transpordiprotokoll) ühenduse nimel allkirjastamise kohta

(2007/799/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse transpordipoliitika üheks eesmärgiks on edendada rahvusvahelisi meetmeid, mis aitavad lahendada säästvat liiklust takistavaid ja keskkonnaohte põhjustavaid piirkondlikke ja Euroopa tasandi probleeme. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse transpordipoliitika üheks eesmärgiks on edendada rahvusvahelisi meetmeid, mis aitavad lahendada säästvat liiklust takistavaid ja keskkonnaohte põhjustavaid piirkondlikke ja Euroopa tasandi probleeme.

| (2) | Nõukogu volitas 14. mail 1991 komisjoni osalema liikmesriikidega konsulteerides ühenduse nimel Alpi konventsiooni ja selle protokollide läbirääkimistel. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu volitas 14. mail 1991 komisjoni osalema liikmesriikidega konsulteerides ühenduse nimel Alpi konventsiooni ja selle protokollide läbirääkimistel.

| (3) | Nõukogu otsusega 96/191/EÜ (1) sõlmis ühendus Alpide kaitse konventsiooni (Alpi konventsioon). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 96/191/EÜ (1) sõlmis ühendus Alpide kaitse konventsiooni (Alpi konventsioon).

| (4) | Alpi konventsiooni artikli 2 lõigetel 2 ja 3 põhinev Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll võeti vastu 24.–26. mail 2000 toimunud Alpi konventsiooni alalise komitee 16. istungil. |
| --- | --- |

(4)

Alpi konventsiooni artikli 2 lõigetel 2 ja 3 põhinev Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll võeti vastu 24.–26. mail 2000 toimunud Alpi konventsiooni alalise komitee 16. istungil.

| (5) | Transpordiprotokoll loob ettevaatus-, ennetus- ja saastaja-maksab-põhimõtetest lähtuva raamistiku säästva liikluse ning keskkonnakaitse tagamiseks Alpide piirkonnas kõigi transpordiliikide puhul. |
| --- | --- |

(5)

Transpordiprotokoll loob ettevaatus-, ennetus- ja saastaja-maksab-põhimõtetest lähtuva raamistiku säästva liikluse ning keskkonnakaitse tagamiseks Alpide piirkonnas kõigi transpordiliikide puhul.

| (6) | Transpordiprotokoll oli selle artikli 24 kohaselt osalistele allkirjastamiseks avatud 30. ja 31. oktoobril 2000 Luzernis toimunud Alpi konventsiooniga ühinenud riikide ministrite istungil, ning hiljem Austria Vabariigis, kuhu see on antud hoiule. |
| --- | --- |

(6)

Transpordiprotokoll oli selle artikli 24 kohaselt osalistele allkirjastamiseks avatud 30. ja 31. oktoobril 2000 Luzernis toimunud Alpi konventsiooniga ühinenud riikide ministrite istungil, ning hiljem Austria Vabariigis, kuhu see on antud hoiule.

| (7) | Ühenduse pädevuse ülekaal koos ühenduse rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttega osutab sellele, et ühendus ja selle konventsiooniosalised liikmesriigid peaksid protokollile võimalusel üheaegselt alla kirjutama ja vastavad ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad hoiule andma. |
| --- | --- |

(7)

Ühenduse pädevuse ülekaal koos ühenduse rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõttega osutab sellele, et ühendus ja selle konventsiooniosalised liikmesriigid peaksid protokollile võimalusel üheaegselt alla kirjutama ja vastavad ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad hoiule andma.

| (8) | Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll (transpordiprotokoll) tuleks ühenduse nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, |
| --- | --- |

(8)

Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll (transpordiprotokoll) tuleks ühenduse nimel allkirjastada, tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga volitatakse nõukogu eesistujat nimetama isikut või isikuid, kellel on õigus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlevale protokollile (transpordiprotokoll), tingimusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval, ühenduse nimel alla kirjutada ning andma talle (neile) selleks vajalikud volitused.

Luxembourg, 12. oktoober 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

S. HUOVINEN

---

(1)  EÜT L 61, 12.3.1996, lk 31.

1

---

TÕLGE

1991. AASTA ALPI KONVENTSIOONI RAKENDAMIST TRANSPORDI VALDKONNAS KÄSITLEV PROTOKOLL

Transpordiprotokoll

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,

MONACO VÜRSTIRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,

SLOVEENIA VABARIIK

ja

EUROOPA ÜHENDUS –

vastavalt nende 7. novembri 1991. aasta Alpide kaitse konventsioonist (Alpi konventsioon) tulenevale missioonile tagada Alpide piirkonna terviklik kaitsepoliitika ja jätkusuutlik areng,

kohaldades Alpi konventsiooni artikli 2 lõigetest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi,

olles teadlikud, et Alpide piirkonna ökosüsteemid ja maastikud on eriti tundlikud, et piirkonna geograafilised tingimused ja topograafia suurendavad tõenäoliselt reostust ja müra ning et piirkonnas on kordumatu loodusressurss ja kultuuripärand,

olles teadlikud, et kui ei võeta asjakohaseid meetmeid, suurendavad turgude jätkuv integreerumine, sotsiaalmajanduslik areng ja vaba aja veetmine jätkuvalt transporti ja selle põhjustatud keskkonnakahjusid,

olles veendunud, et kohalikul elanikkonnal peab olema võimalus määratleda oma sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arengut ning osaleda selle arengu elluviimisel olemasoleva institutsioonilise korralduse raames,

olles teadlikud, et transport omab keskkonnamõju ning põhjustab keskkonnakahju, mis toob endaga kaasa suurenevaid negatiivseid mõjusid ja ohte ökoloogiale, tervisele ja ohutusele ning et nimetatud mõjusid ja ohte tuleb käsitleda ühise lähenemisviisi abil,

olles teadlikud, et ohtlike ainete transpordi puhul on vaja kasutada tõhustatud ohutusmeetmeid,

olles teadlikud vajadusest kehtestada kõikehõlmav kord, mida kasutatakse seireks, teadusuuringute läbiviimiseks, teabe jagamiseks ja nõustamiseks, et luua sidemed transpordi, tervishoiu, keskkonna ja majandusarengu vahel ning rõhutada keskkonnakahju vähendamise vajadust,

olles teadlikud, et Alpide piirkonnas on säästvuse põhimõttel põhinev transpordipoliitika nii Alpide kui teiste piirkondade elanikkonna huvides ning et samuti on vajalik säilitada Alpide piirkonda nii loodusliku elupaiga kui loodus- ja majanduspiirkonnana,

olles teadlikud, et ühelt poolt ei ole transpordiliikide praegust potentsiaali täiel määral kasutatud ning et teiselt poolt ei ole piisavalt tähelepanu pööratud keskkonnasõbralikemate transpordisüsteemide infrastruktuuride (näiteks raudteetransport, sisevee- ja meretransport ning kombineeritud transport) tähtsusele või erinevate transpordivahendite riikidevahelisele ühilduvusele ja koostalitusvõimele ning et seetõttu on vaja selliseid transpordisüsteeme optimeerida, tugevdades märkimisväärselt transpordivõrgustikke nii Alpide piirkonnas kui väljaspool seda,

olles teadlikud, et nii Alpide piirkonnas kui väljaspool seda tehtud regionaalplaneerimine ja vastuvõetud majanduspoliitilised otsused mõjutavad oluliselt transpordi arengut Alpide piirkonnas,

soovides anda otsustav panus säästvasse arengusse ning elukvaliteedi parandamisse, vähendades liiklustihedust, juhtides transporti keskkonnasõbralikumalt ning suurendades olemasolevate transpordisüsteemide tulemuslikkust ja tõhusust,

olles veendunud, et majandushuvide, sotsiaalsete vajaduste ja keskkonnanõuete tasakaalustamine on vajalik,

pidades nõuetekohaselt silmas protokolliosaliste ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud kahepoolseid ja mitmepoolseid konventsioone, eelkõige transpordi valdkonnas,

olles veendunud, et teatavaid probleeme on võimalik lahendada ainult piiriüleselt ning et need nõuavad Alpide piirkonna riikide ühismeetmeid –

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärgid

1.   Protokolliosalised kohustuvad järgima säästva transpordi poliitikat, mis:

| a) | vähendab Alpide-sisese ja Alpe läbiva transpordi negatiivseid mõjusid ja selle poolt põhjustatud ohte tasemeni, mis ei ohusta inimesi, taimestikku ja loomastikku ning nende elukeskkonda ja elupaiku, viies transpordi, eelkõige kaubaveod, üha suuremal määral üle raudteedele ning luues selleks eelkõige asjakohased infrastruktuurid ja turupõhimõtetega kooskõlas olevad stiimulid; |
| --- | --- |

a)

vähendab Alpide-sisese ja Alpe läbiva transpordi negatiivseid mõjusid ja selle poolt põhjustatud ohte tasemeni, mis ei ohusta inimesi, taimestikku ja loomastikku ning nende elukeskkonda ja elupaiku, viies transpordi, eelkõige kaubaveod, üha suuremal määral üle raudteedele ning luues selleks eelkõige asjakohased infrastruktuurid ja turupõhimõtetega kooskõlas olevad stiimulid;

| b) | aitab kaasa Alpide piirkonnas elavate ja töötavate inimeste elupaikade ja majanduspiirkondade säästvale arengule, viies ellu transpordipoliitikat, mis hõlmab kõiki transpordiliike ja on ühtlustatud erinevate protokolliosaliste vahel; |
| --- | --- |

b)

aitab kaasa Alpide piirkonnas elavate ja töötavate inimeste elupaikade ja majanduspiirkondade säästvale arengule, viies ellu transpordipoliitikat, mis hõlmab kõiki transpordiliike ja on ühtlustatud erinevate protokolliosaliste vahel;

| c) | aitab vähendada ning võimaluse korral vältida mis tahes mõjusid, mis võivad ohustada Alpide piirkonna rolli ja looduressursse (mille tähtsus ulatub nimetatud piirkonna piiridest kaugemale) ning ähvardada selle loodus- ja kultuuripärandit; |
| --- | --- |

c)

aitab vähendada ning võimaluse korral vältida mis tahes mõjusid, mis võivad ohustada Alpide piirkonna rolli ja looduressursse (mille tähtsus ulatub nimetatud piirkonna piiridest kaugemale) ning ähvardada selle loodus- ja kultuuripärandit;

| d) | tagab Alpide-sisese ja Alpe läbiva transpordi majanduslikult vastuvõetava hinna, suurendades transpordisüsteemide tõhusust ja edendades kõige keskkonnasõbralikumaid ja loodusressursse enim säästvaid transpordiliike; |
| --- | --- |

d)

tagab Alpide-sisese ja Alpe läbiva transpordi majanduslikult vastuvõetava hinna, suurendades transpordisüsteemide tõhusust ja edendades kõige keskkonnasõbralikumaid ja loodusressursse enim säästvaid transpordiliike;

| e) | tagab ausa konkurentsi erinevate transpordiliikide vahel. |
| --- | --- |

e)

tagab ausa konkurentsi erinevate transpordiliikide vahel.

2.   Protokolliosalised kohustuvad arendama transpordisektorit, kohaldades ettevaatus-, ennetus- ja saastaja-maksab-põhimõtteid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid.

| | „Alpe läbiv transport” – transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- ja sihtkoht asuvad väljaspool Alpide piirkonda. |
| --- | --- |

„Alpe läbiv transport” – transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- ja sihtkoht asuvad väljaspool Alpide piirkonda.

| | „Alpide-sisene transport” – transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- ja sihtkoht asuvad Alpide piirkonnas (sisetransport), ning sealhulgas transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- või sihtkoht asub Alpide piirkonnas. |
| --- | --- |

„Alpide-sisene transport” – transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- ja sihtkoht asuvad Alpide piirkonnas (sisetransport), ning sealhulgas transport, mis koosneb reisidest, mille lähte- või sihtkoht asub Alpide piirkonnas.

| | „Vastuvõetavad negatiivsed mõjud ja ohud” – negatiivsed mõjud ja ohud, mis määratletakse keskkonnamõju hindamise ja riskianalüüsi kaudu, eesmärgiga lõpetada negatiivsete mõjude ja ohtude edasine suurenemine ning vajadusel neid vähendada asjakohaste meetmete abil, mida rakendatakse nii uute infrastruktuuride ehitustööde kui olemasolevate infrastruktuuride puhul, millel on märkimisväärne mõju maale. |
| --- | --- |

„Vastuvõetavad negatiivsed mõjud ja ohud” – negatiivsed mõjud ja ohud, mis määratletakse keskkonnamõju hindamise ja riskianalüüsi kaudu, eesmärgiga lõpetada negatiivsete mõjude ja ohtude edasine suurenemine ning vajadusel neid vähendada asjakohaste meetmete abil, mida rakendatakse nii uute infrastruktuuride ehitustööde kui olemasolevate infrastruktuuride puhul, millel on märkimisväärne mõju maale.

| | „Väliskulud” – kulud, mida ei kanna kaupade või teenuste kasutaja. Need kulud hõlmavad tasuta kasutatavate infrastruktuuride kulusid, keskkonnareostuse ja müraga seotud kulusid ning transpordi poolt inimestele ja varale põhjustatud kahjudega seotud kulusid. |
| --- | --- |

„Väliskulud” – kulud, mida ei kanna kaupade või teenuste kasutaja. Need kulud hõlmavad tasuta kasutatavate infrastruktuuride kulusid, keskkonnareostuse ja müraga seotud kulusid ning transpordi poolt inimestele ja varale põhjustatud kahjudega seotud kulusid.

| | „Uute infrastruktuuride suuremahulised ehitustööd, olemasolevate transpordi infrastruktuuride ümberehitustööd või oluline laiendamine” – infrastruktuuriprojektid, mis omavad mõjusid, mille osas tuleb vastavalt mõjuhinnangut käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele või kehtivatele rahvusvahelistele konventsioonidele läbi viia keskkonnamõju hindamine. |
| --- | --- |

„Uute infrastruktuuride suuremahulised ehitustööd, olemasolevate transpordi infrastruktuuride ümberehitustööd või oluline laiendamine” – infrastruktuuriprojektid, mis omavad mõjusid, mille osas tuleb vastavalt mõjuhinnangut käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele või kehtivatele rahvusvahelistele konventsioonidele läbi viia keskkonnamõju hindamine.

| | „Suure läbilaskevõimega teed” – kõik kiirteed ja teed, millel on kaks või enam sõidurida ning millel ei ole ristmikke või mis tahes tee, mille mõju liiklusele on sarnane kiirtee omaga. |
| --- | --- |

„Suure läbilaskevõimega teed” – kõik kiirteed ja teed, millel on kaks või enam sõidurida ning millel ei ole ristmikke või mis tahes tee, mille mõju liiklusele on sarnane kiirtee omaga.

| | „Keskkonnakvaliteedi eesmärgid” – eesmärgid, mis kirjeldavad keskkonnakvaliteedi sihttaset, pöörates nõuetekohast tähelepanu ökosüsteemidele põhjustatavatele mõjudele. Eesmärkidega kehtestatakse loodus- ja kultuuripärandi kaitse (ajakohastatavad) kvaliteedikriteeriumid materiaalsest, geograafilisest ja ajakuluga seotud seisukohast lähtudes. |
| --- | --- |

„Keskkonnakvaliteedi eesmärgid” – eesmärgid, mis kirjeldavad keskkonnakvaliteedi sihttaset, pöörates nõuetekohast tähelepanu ökosüsteemidele põhjustatavatele mõjudele. Eesmärkidega kehtestatakse loodus- ja kultuuripärandi kaitse (ajakohastatavad) kvaliteedikriteeriumid materiaalsest, geograafilisest ja ajakuluga seotud seisukohast lähtudes.

| | „Keskkonnakvaliteedi standardid” – eristandardid, mis võimaldavad täita keskkonnakvaliteedi eesmärke. Standarditega määratletakse teatud parameetrite suhtes kohaldatavad eesmärgid, mõõtmiste läbiviimise kord või üldnõuded. |
| --- | --- |

„Keskkonnakvaliteedi standardid” – eristandardid, mis võimaldavad täita keskkonnakvaliteedi eesmärke. Standarditega määratletakse teatud parameetrite suhtes kohaldatavad eesmärgid, mõõtmiste läbiviimise kord või üldnõuded.

| | „Keskkonnakvaliteedi näitajad” – näitajad, mis võimaldavad mõõta või hinnata keskkonnakahju hetkeolukorda ning prognoosida selle muutusi. |
| --- | --- |

„Keskkonnakvaliteedi näitajad” – näitajad, mis võimaldavad mõõta või hinnata keskkonnakahju hetkeolukorda ning prognoosida selle muutusi.

| | „Ettevaatuspõhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohiks edasi lükata meetmete võtmist, mille eesmärgiks on vältida, kontrollida või vähendada tõsiseid või pöördumatuid mõjusid tervisele ja keskkonnale, tuginedes seejuures väitele, et teadusuuringud ei ole veel ümberlükkamatult tõestanud põhjusliku seose olemasolu asjaomaste ainete ning nende poolt tervisele ja keskkonnale põhjustatud potentsiaalselt kahjuliku mõju vahel. |
| --- | --- |

„Ettevaatuspõhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohiks edasi lükata meetmete võtmist, mille eesmärgiks on vältida, kontrollida või vähendada tõsiseid või pöördumatuid mõjusid tervisele ja keskkonnale, tuginedes seejuures väitele, et teadusuuringud ei ole veel ümberlükkamatult tõestanud põhjusliku seose olemasolu asjaomaste ainete ning nende poolt tervisele ja keskkonnale põhjustatud potentsiaalselt kahjuliku mõju vahel.

| | „Saastaja-maksab-põhimõte”, sealhulgas põhjustatud kahju eest vastutamine – põhimõte, mille kohaselt kannavad saastajad kulud, mis on seotud keskkonnakahjude vältimise, kontrollimise ja vähendamisega ning keskkonna vastuvõetava seisundi taastamisega. Saastaja peaks võimaluse korral kandma kõik kulud, mis on seotud transpordi poolt tervisele ja keskkonnale põhjustatud mõjudega. |
| --- | --- |

„Saastaja-maksab-põhimõte”, sealhulgas põhjustatud kahju eest vastutamine – põhimõte, mille kohaselt kannavad saastajad kulud, mis on seotud keskkonnakahjude vältimise, kontrollimise ja vähendamisega ning keskkonna vastuvõetava seisundi taastamisega. Saastaja peaks võimaluse korral kandma kõik kulud, mis on seotud transpordi poolt tervisele ja keskkonnale põhjustatud mõjudega.

| | „Otstarbekuse uuring” – uuring, mis viiakse läbi siseriiklike õigusaktide kohaselt uute infrastruktuuride suuremahuliste ehitustööde, olemasolevate transpordi infrastruktuuride ümberehitustööde või olulise laiendamise kavandamise ajal ning millega uuritakse projektide otstarbekust, lähtudes nii transpordipoliitika kui majandusliku-, keskkonna- ja sotsiaalkultuurilise mõju seisukohast. |
| --- | --- |

„Otstarbekuse uuring” – uuring, mis viiakse läbi siseriiklike õigusaktide kohaselt uute infrastruktuuride suuremahuliste ehitustööde, olemasolevate transpordi infrastruktuuride ümberehitustööde või olulise laiendamise kavandamise ajal ning millega uuritakse projektide otstarbekust, lähtudes nii transpordipoliitika kui majandusliku-, keskkonna- ja sotsiaalkultuurilise mõju seisukohast.

Artikkel 3

Säästev transport ja liiklus

1.   Transpordi säästva arengu võimaldamise eesmärgil kohustuvad protokolliosalised kooskõlastama oma transpordi- ja keskkonnapoliitikat ning ohjeldama transpordi poolt põhjustatavaid negatiivseid mõjusid ja ohte, võttes arvesse:

| a) | keskkonnaküsimuste olulisust, nii et:






  aa) | loodusressursside kasutamist vähendatakse tasemeni, mis võimaluse korral ei ületa nende looduslikku taastumisvõimet; |
| --- | --- | --- |

a)

keskkonnaküsimuste olulisust, nii et:

aa)

loodusressursside kasutamist vähendatakse tasemeni, mis võimaluse korral ei ületa nende looduslikku taastumisvõimet;

| bb) | kahjulikke heiteid vähendatakse tasemeni, mis ei kahjusta asjaomase keskkonna vastuvõtuvõimet; |
| --- | --- |

bb)

kahjulikke heiteid vähendatakse tasemeni, mis ei kahjusta asjaomase keskkonna vastuvõtuvõimet;

| cc) | piiratakse ainete keskkonda viimist, et vältida keskkonnastruktuuride ja loodusvarade tsüklite kahjustamist; |
| --- | --- |

cc)

piiratakse ainete keskkonda viimist, et vältida keskkonnastruktuuride ja loodusvarade tsüklite kahjustamist;

| b) | elanikkonnaga seotud nõudeid, et:






  aa) | võimaldada transpordi kättesaadavust inimestele, tööjõule, kaupadele ja teenustele ning teha seda samas keskkonna-, energia- ja ruumisäästlikult ning täites elanikkonna olulisi vajadusi; |
| --- | --- | --- |

b)

elanikkonnaga seotud nõudeid, et:

aa)

võimaldada transpordi kättesaadavust inimestele, tööjõule, kaupadele ja teenustele ning teha seda samas keskkonna-, energia- ja ruumisäästlikult ning täites elanikkonna olulisi vajadusi;

| bb) | vältida inimeste tervise ohtu seadmist, vähendada keskkonnakatastroofide ohtu ning õnnetusjuhtumite arvu ja raskust; |
| --- | --- |

bb)

vältida inimeste tervise ohtu seadmist, vähendada keskkonnakatastroofide ohtu ning õnnetusjuhtumite arvu ja raskust;

| c) | majanduskriteeriumite olulisust, et:






  aa) | suurendada transpordisektori kasumlikkust ja võtta arvesse väliskulusid; |
| --- | --- | --- |

c)

majanduskriteeriumite olulisust, et:

aa)

suurendada transpordisektori kasumlikkust ja võtta arvesse väliskulusid;

| bb) | toetada olemasolevate infrastruktuuride optimaalset kasutamist; |
| --- | --- |

bb)

toetada olemasolevate infrastruktuuride optimaalset kasutamist;

| cc) | suurendada tööhõivet äriühingutes, mis tegutsevad edukalt erinevates majandussektorites; |
| --- | --- |

cc)

suurendada tööhõivet äriühingutes, mis tegutsevad edukalt erinevates majandussektorites;

| d) | vajadust võtta müravastaseid tõhustatud meetmeid, millega võetakse arvesse Alpide spetsiifilist topograafilist olukorda. |
| --- | --- |

d)

vajadust võtta müravastaseid tõhustatud meetmeid, millega võetakse arvesse Alpide spetsiifilist topograafilist olukorda.

2.   Järgides kehtivaid siseriiklikke ja rahvusvahelisi transpordialaseid õigusakte kohustuvad protokolliosalised välja töötama riiklikud, piirkondlikud ja kohaliku tasandi strateegiad, eesmärgid ja meetmed, mis:

| a) | võtavad arvesse erinevaid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalkultuurilisi andmeid ning erinevaid vajadusi; |
| --- | --- |

a)

võtavad arvesse erinevaid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalkultuurilisi andmeid ning erinevaid vajadusi;

| b) | võimaldavad vähendada transpordi poolt põhjustatud keskkonnakahju, kehtestades majanduslikud vahendid, mis on seotud piirkondliku ja transpordi planeerimise meetmetega. |
| --- | --- |

b)

võimaldavad vähendada transpordi poolt põhjustatud keskkonnakahju, kehtestades majanduslikud vahendid, mis on seotud piirkondliku ja transpordi planeerimise meetmetega.

Artikkel 4

Eesmärkide arvesse võtmine teistes poliitikavaldkondades

1.   Protokolliosalised kohustuvad võtma käesoleva protokolli eesmärke arvesse ka oma teistes poliitikavaldkondades.

2.   Protokolliosalised kohustuvad prognoosima ja hindama mõjusid, mida põhjustavad väljaspool transpordivaldkonda rakendatud teised poliitikad, strateegiad ja kontseptsioonid.

Artikkel 5

Piirkondlike ja kohalike asutuste osalus

1.   Protokolliosalised julgustavad pädevate institutsioonide vahelist rahvusvahelist koostööd, et leida parimaid piiriüleseid lahendusi ja jõuda kokkuleppele ühtsete lahenduste osas.

2.   Olemasoleva institutsioonilise korralduse raames määrab iga protokolliosaline parima koordineerimise ja koostöö tasandi otseselt asjassepuutuvate institutsioonide ning piirkondlike asutuste vahel, et edendada solidaarsust vastutuses, eelkõige selleks, et kasutada ja arendada sünergiat transpordipoliitikate ning nendest lähtuvate meetmete rakendamisel.

3.   Otseselt asjassepuutuvad piirkondlikud ja kohalikud asutused osalevad oma pädevuse piires ja olemasolevas institutsionaalses raamistikus nende poliitikavaldkondade ettevalmistamise ja elluviimise erinevates etappides.

Artikkel 6

Tugevdatud siseriiklik õiguslik reguleerimine

Protokolliosalised võivad ökoloogiliselt tundliku Alpide piirkonna kaitsmise eesmärgil ning ilma et see piiraks kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide kohaldamist võtta käesolevas protokollis sätestatud meetmetest rangemaid meetmeid, kui selle põhjuseks on nende looduspiirkondade eriolukord või tervishoiu, ohutuse või keskkonnakaitse tagamise vajadus.

II   PEATÜKK

ERIMEETMED

A)   STRATEEGIAD, KONTSEPTSIOONID, PROJEKTID

Artikkel 7

Transpordipoliitika üldine strateegia

1.   Protokolliosalised kohustuvad säästvuse tagamise eesmärgil edendama ratsionaalset ja ohutut transpordikorraldust, seda eelkõige ühtsete piiriüleste transpordivõrgustike osas, et:

| a) | tagada arukas koordineerimine erinevate transpordiliikide ja -vahendite vahel ning toetada ühendvedusid; |
| --- | --- |

a)

tagada arukas koordineerimine erinevate transpordiliikide ja -vahendite vahel ning toetada ühendvedusid;

| b) | optimeerida olemasolevaid transpordisüsteeme ja infrastruktuure Alpide piirkonnas, sealhulgas elektroonilise andmeedastuse kasutamist, ning kohustada saastajaid kandma väliskulud ja infrastruktuuride kulud, nii et nende poolt kantud kulud vastaks võimalikult suurel määral põhjustatud kahjule; |
| --- | --- |

b)

optimeerida olemasolevaid transpordisüsteeme ja infrastruktuure Alpide piirkonnas, sealhulgas elektroonilise andmeedastuse kasutamist, ning kohustada saastajaid kandma väliskulud ja infrastruktuuride kulud, nii et nende poolt kantud kulud vastaks võimalikult suurel määral põhjustatud kahjule;

| c) | innustada struktuuriliste ja piirkondlike planeerimismeetmete abil reisijate ja kaupade veo üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele ja transpordi ühendsüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

innustada struktuuriliste ja piirkondlike planeerimismeetmete abil reisijate ja kaupade veo üleminekut keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele ja transpordi ühendsüsteemidele;

| d) | aidata vähendada liiklustihedust. |
| --- | --- |

d)

aidata vähendada liiklustihedust.

2.   Protokolliosalised kohustuvad võtma vajalikke meetmeid, et võimalikult suurel määral tagada:

| a) | ühendusteede kaitset looduslike ohtude eest; |
| --- | --- |

a)

ühendusteede kaitset looduslike ohtude eest;

| b) | inimeste ja keskkonna kaitset piirkondades, mis on transpordi poolt eriti kahjustatud; |
| --- | --- |

b)

inimeste ja keskkonna kaitset piirkondades, mis on transpordi poolt eriti kahjustatud;

| c) | kahjulike ainete heidete ja müra järkjärgulist vähendamist kõigi transpordiliikide puhul, sealhulgas kasutades parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

c)

kahjulike ainete heidete ja müra järkjärgulist vähendamist kõigi transpordiliikide puhul, sealhulgas kasutades parimaid olemasolevaid tehnoloogiaid;

| d) | suuremat transpordiohutust. |
| --- | --- |

d)

suuremat transpordiohutust.

Artikkel 8

Hindamine ja valitsustevahelise konsulteerimise kord

1.   Protokolliosalised kohustuvad uute infrastruktuuride suuremahuliste ehitustööde, olemasolevate transpordi infrastruktuuride ümberehitustööde või olulise laiendamise puhul läbi viima otstarbekuse uuringuid, keskkonnamõjuhinnanguid ja riskianalüüse ning hindama nende tulemusi, võttes arvesse käesoleva protokolli eesmärke.

2.   Transpordi infrastruktuuride planeerimine Alpide piirkonnas peab olema koordineeritud ja kooskõlastatud tegevus. Märkimisväärse piiriülese mõjuga projektide puhul kohustub iga protokolliosaline hiljemalt peale uuringutulemuste esitamist läbi viima ühiseid konsultatsioone teiste asjaomaste protokolliosalistega. Kõnealused sätted ei piira ühegi protokolliosalise õigust ehitada transpordi infrastruktuure, mille ehitamist käsitlev otsus võeti vastu kooskõlas käesoleva protokolli vastuvõtmise ajal kehtinud siseriikliku õiguskorraga või mille ehitamise vajadus on kindlaks määratud õigusaktide kohaselt.

3.   Protokolliosalised toetavad transpordipoliitikale suurema tähelepanu pööramist nende territooriumil asuvate äriühingute keskkonnajuhtimise käigus.

B)   TEHNILISED MEETMED

Artikkel 9

Ühistransport

Selleks, et säilitada ja parandada Alpide piirkonna elupaikade struktuuri, majanduskorraldust ning piirkonna atraktiivsust puhkuse ja vaba aja veetmise kohana säästval viisil, kohustuvad protokolliosalised toetama kasutaja- ja keskkonnasõbralike ühistranspordisüsteemide loomist ja arendamist.

Artikkel 10

Raudteetransport ning sisevee- ja meretransport

1.   Selleks, et paremini kasutada raudteede potentsiaali pikamaatranspordi nõuete täitmisel ning kasutada raudteevõrku Alpide piirkonnas asetleidvas majandustegevuses ja turismis, edendavad protokolliosalised oma pädevuse piires:

| a) | raudteede infrastruktuuri parandamist, ehitades ja arendades Alpe läbivaid suuri raudteeliine, sealhulgas sidusliine ja asjakohaseid terminale; |
| --- | --- |

a)

raudteede infrastruktuuri parandamist, ehitades ja arendades Alpe läbivaid suuri raudteeliine, sealhulgas sidusliine ja asjakohaseid terminale;

| b) | raudteevedudega tegelevate äriühingute edasist optimeerimist ja kaasajastamist, eelkõige piiriülese transpordi osas; |
| --- | --- |

b)

raudteevedudega tegelevate äriühingute edasist optimeerimist ja kaasajastamist, eelkõige piiriülese transpordi osas;

| c) | meetmete vastuvõtmist, mille eesmärgiks on viia kaupade pikamaavedu üle raudteele ja täiendavalt ühtlustada transpordi infrastruktuuri kasutajatasusid; |
| --- | --- |

c)

meetmete vastuvõtmist, mille eesmärgiks on viia kaupade pikamaavedu üle raudteele ja täiendavalt ühtlustada transpordi infrastruktuuri kasutajatasusid;

| d) | transpordi ühendsüsteeme ja raudteetranspordi täiendavat arendamist; |
| --- | --- |

d)

transpordi ühendsüsteeme ja raudteetranspordi täiendavat arendamist;

| e) | raudteede suuremat kasutamist ja kasutajasõbraliku sünergia loomist reisijate pikamaatranspordi, piirkondliku transpordi ja kohaliku transpordi vahel. |
| --- | --- |

e)

raudteede suuremat kasutamist ja kasutajasõbraliku sünergia loomist reisijate pikamaatranspordi, piirkondliku transpordi ja kohaliku transpordi vahel.

2.   Selleks, et vähendada transiitkaupade mahtu maismaateedel, innustavad protokolliosalised jõupingutusi, mille eesmärgiks on suurendada sisevee- ja meretranspordi kasutamist.

Artikkel 11

Maanteetransport

1.   Protokolliosalised hoiduvad uute, suure läbilaskevõimega ja Alpe läbivate teede ehitamisest.

2.   Alpide-sisese transpordi osas võib algatada suure läbilaskevõimega teede projekte, kui:

| a) | Alpi konventsiooni artikli 2 lõike 2 punktis j sätestatud eesmärke on võimalik saavutada asjakohaste ettevaatus- ja asendusmeetmetega, mis määratakse kindlaks keskkonnamõjuhinnangus; |
| --- | --- |

a)

Alpi konventsiooni artikli 2 lõike 2 punktis j sätestatud eesmärke on võimalik saavutada asjakohaste ettevaatus- ja asendusmeetmetega, mis määratakse kindlaks keskkonnamõjuhinnangus;

| b) | transpordinõudeid ei ole võimalik täita, kasutades paremini ära teede ja raudteede olemasolevat läbilaskevõimet, laiendades või ehitades raudteetranspordi ning sisevee- ja meretranspordi infrastruktuure, parandades kombineeritud transporti või mis tahes teiste transpordikorralduslike meetmete abil; |
| --- | --- |

b)

transpordinõudeid ei ole võimalik täita, kasutades paremini ära teede ja raudteede olemasolevat läbilaskevõimet, laiendades või ehitades raudteetranspordi ning sisevee- ja meretranspordi infrastruktuure, parandades kombineeritud transporti või mis tahes teiste transpordikorralduslike meetmete abil;

| c) | otstarbekuse uuringu tulemused näitavad, et projekt on majanduslikult elujõuline ja ohud on maandatud ning keskkonnamõjuhinnangu tulemused on positiivsed; |
| --- | --- |

c)

otstarbekuse uuringu tulemused näitavad, et projekt on majanduslikult elujõuline ja ohud on maandatud ning keskkonnamõjuhinnangu tulemused on positiivsed;

| d) | arvesse võetakse piirkondlikku planeerimist ja/või piirkondlikke programme ning säästva arengu põhimõtet. |
| --- | --- |

d)

arvesse võetakse piirkondlikku planeerimist ja/või piirkondlikke programme ning säästva arengu põhimõtet.

3.   Võttes siiski arvesse Alpide piirkonna geograafiat ja eripära ning asjaolu, et antud piirkonna puhul ei ole üksnes ühistranspordi kasutamine alati tõhusaks lahenduseks, tunnistavad protokolliosalised vajadust luua ja säilitada kõrvalistes piirkondades piisav eratranspordi infrastruktuur.

Artikkel 12

Õhutransport

1.   Protokolliosalised kohustuvad võimalikult suurel määral vähendama õhutranspordi põhjustatud keskkonnakahju, sealhulgas lennukimüra, ning seda teistesse piirkondadesse mitte üle kandma. Võttes arvesse käesoleva protokolli eesmärke, teevad protokolliosalised jõupingutusi, et piirata või vajadusel keelata langevarjuhüppeid mujal kui lennuväljadel. Protokolliosalised võtavad looduslike loomaliikide kaitsmise eesmärgil meetmeid, et kehtestada ajalisi ja ruumilisi piiranguid mootorita õhutranspordi kasutamisele vaba aja veetmisel.

2.   Protokolliosalised kohustuvad parandama ühistranspordisüsteeme, et siduda Alpide äärealadel asuvad lennujaamad erinevate Alpi piirkondadega, et rahuldada transpordinõudlus keskkonda täiendavalt kahjustamata. Sellega seoses piiravad protokolliosalised võimalikult suurel määral Alpide piirkonnas uute lennujamade ehitamist ja olemasolevate lennujaamade suuremahulist laiendamist.

Artikkel 13

Turismirajatised

1.   Protokolliosalised kohustuvad hindama (võttes arvesse käesoleva protokolli eesmärke) uute turismirajatiste transpordimõjusid ning vajadusel võtma ettevaatus- või asendusmeetmeid, et täita käesoleva protokolli või teiste protokollide eesmärke. Antud juhul eelistatakse ühistransporti.

2.   Protokolliosalised toetavad väikese liiklustihedusega ja liiklusvabade piirkondade loomist ja säilitamist, teatud turismiobjektide juurde autode mittelubamist ning meetmeid, millega innustatakse turiste autoga mitte saabuma või autot mitte kasutama.

Artikkel 14

Tegelikud kulud

Püüdes mõjutada transpordiliinide valikut erinevate transpordiliikide tegelike kulude parema arvessevõtmise abil lepivad protokolliosalised kokku kohaldada saastaja-maksab-põhimõtet ning toetada sellise süsteemi loomist ja kasutamist, mille abil arvutatakse infrastruktuuri kulud ja väliskulud. Eesmärgiks on järkjärguliselt kehtestada transpordispetsiifilised maksustamissüsteemid, et katta õiglasel viisil tegelikke kulusid ning:

| a) | toetada kõige keskkonnasõbralikumate transpordiliikide ja -vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

a)

toetada kõige keskkonnasõbralikumate transpordiliikide ja -vahendite kasutamist;

| b) | saavutada transpordi infrastruktuuri tasakaalustatum kasutamine; |
| --- | --- |

b)

saavutada transpordi infrastruktuuri tasakaalustatum kasutamine;

| c) | anda stiimuleid kasutada rohkem võimalusi keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike kulude vähendamiseks, võttes struktuurseid ja piirkondlikke planeerimismeetmeid, mis mõjutavad transporti. |
| --- | --- |

c)

anda stiimuleid kasutada rohkem võimalusi keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike kulude vähendamiseks, võttes struktuurseid ja piirkondlikke planeerimismeetmeid, mis mõjutavad transporti.

C)   JÄRELEVALVE JA KONTROLL

Artikkel 15

Transpordi infrastruktuuri ülevaade ja kasutamine

1.   Protokolliosalised kohustuvad andma viitedokumendis ülevaate suure läbilaskevõimega transpordi infrastruktuuri ja transpordisüsteemide olukorra, arendamise, kasutamise või parandamise ja keskkonnakahjude vähendamise kohta ning seda ülevaadet korrapäraselt ajakohastama. Protokolliosalised kasutavad sel eesmärgil ühtset esitusviisi.

2.   Protokolliosalised kaaluvad eespool nimetatud viitedokumendi põhjal, millises ulatuses on rakendusmeetmed aidanud täita ja edasi arendada Alpi konventsioonis ja eelkõige käesolevas protokollis sätestatud eesmärke.

Artikkel 16

Keskkonnakvaliteedi eesmärgid, standardid ja näitajad

1.   Protokolliosalised sätestavad ja rakendavad keskkonnakvaliteedi eesmärke, et luua säästvaid transpordivahendeid.

2.   Protokolliosalised lepivad kokku vajaduses võtta kasutusele asjakohased standardid ja näitajad, mis võtavad arvesse Alpide piirkonna erinõudeid.

3.   Kõnealuste standardite ja näitajate kohaldamise eesmärgiks on mõõta muutusi, mis mõjutavad transpordi põhjustatud kahju kaudu keskkonda ja tervist.

III   PEATÜKK

KOORDINEERIMINE, TEADUSUURINGUD, KOOLITUS JA TEAVE

Artikkel 17

Koordineerimine ja teave

Protokolliosalised lepivad kokku korraldada vajadusel ühisnõupidamisi, mille eesmärgiks on:

| a) | hinnata käesoleva protokolli kohaselt võetud meetmete mõju; |
| --- | --- |

a)

hinnata käesoleva protokolli kohaselt võetud meetmete mõju;

| b) | konsulteerida omavahel enne selliste tähtsate transpordipoliitikaalaste otsuse vastuvõtmist, mis tõenäoliselt mõjutavad teisi protokolliosalisi; |
| --- | --- |

b)

konsulteerida omavahel enne selliste tähtsate transpordipoliitikaalaste otsuse vastuvõtmist, mis tõenäoliselt mõjutavad teisi protokolliosalisi;

| c) | innustada teabevahetust käesoleva protokolli rakendamise kohta, eelistades seejuures olemasolevate teabesüsteemide kasutamist; |
| --- | --- |

c)

innustada teabevahetust käesoleva protokolli rakendamise kohta, eelistades seejuures olemasolevate teabesüsteemide kasutamist;

| d) | jõuda enne tähtsate transpordipoliitikaalaste otsuse vastuvõtmist omavahelisele kokkuleppele, eelkõige et lisada saavutatud kokkulepped ühtsesse piiriülesesse piirkondlikusse planeerimispoliitikasse. |
| --- | --- |

d)

jõuda enne tähtsate transpordipoliitikaalaste otsuse vastuvõtmist omavahelisele kokkuleppele, eelkõige et lisada saavutatud kokkulepped ühtsesse piiriülesesse piirkondlikusse planeerimispoliitikasse.

Artikkel 18

Teadusuuringud ja seire

1.   Protokolliosalised teevad tihedat koostööd, et innustada ja ühtlustada teadusuuringuid, mis käsitlevad transpordi ja keskkonna vahelisi seoseid Alpide piirkonnas ning spetsiifilisi tehnoloogilisi arenguid, mis suurendavad keskkonnasõbralike transpordisüsteemide majanduslikku tõhusust; samuti teostavad protokolliosalised nimetatud küsimuste korrapärast seiret.

2.   Ühiste teadusuuringute ja seire tulemusi võetakse käesoleva protokolli rakendamise kaalumisel nõuetekohaselt arvesse, eelkõige selleks, et töötada välja meetodid ja kriteeriumid liikluse säästva arengu määratlemiseks.

3.   Protokolliosalised tagavad, et teadusuuringute ja süstemaatilise seire siseriiklikul tasandil saadud erinevad tulemused integreeritaks ühtsesse püsivasse seire- ja teabesüsteemi ning et need tehakse olemasolevate institutsioonide raamistikus avalikkusele kättesaadavaks.

4.   Protokolliosalised toetavad säästva transpordi kontseptsioonide ja tehnoloogiate rakendamise katseprojekte.

5.   Protokolliosalised toetavad teadusuuringuid, mis käsitlevad ühendsüsteemide strateegilise mõjuhinnangu meetodite kohaldatavust Alpide piirkonnas.

Artikkel 19

Koolitus ja avalikkuse teavitamine

Protokolliosalised soodustavad esialgset koolitust ja täiendõpet ning avalikkuse teavitamist käesoleva protokolli eesmärkide, meetmete ja rakendamisega seotud küsimustes.

IV   PEATÜKK

JÄLGIMINE JA HINDAMINE

Artikkel 20

Rakendamine

Protokolliosalised kohustuvad jälgima käesoleva protokolli elluviimist ja võtma olemasoleva institutsioonilise korralduse raames kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 21

Protokollis sätestatud kohustuste täitmise kontrollimine

1.   Protokolliosalised annavad alalisele komiteele regulaarselt aru käesoleva protokolli eesmärkide täitmiseks võetud meetmetest. Aruannetes käsitletakse ka võetud meetmete tõhususe küsimust. Alpi konverentsil määratakse kindlaks aruannete esitamise sagedus.

2.   Alaline komitee vaatab need aruanded läbi, et kontrollida, kas protokolliosalised on täitnud käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi. Komitee võib taotleda asjaomastelt protokolliosalistelt ka täiendavat teavet või kasutada teisi teabeallikaid.

3.   Alaline komitee koostab Alpi konverentsile aruande selle kohta, kuidas protokolliosalised on täitnud käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi.

4.   Alpi konverents võtab komitee aruande teadmiseks. Kui konverents täheldab kohustuste mittetäitmist, võib ta vastu võtta soovitusi.

Artikkel 22

Sätete tõhususe hindamine

1.   Protokolliosalised jälgivad ja hindavad regulaarselt käesoleva protokolli sätete tõhusust. Vajadusel kaaluvad protokolliosalised käesoleva protokolli asjakohaste muudatuste vastuvõtmist, et edendada protokolli eesmärkide täitmist.

2.   Olemasolevas institutsionaalses raamistikus ühinevad piirkondlikud ja kohalikud asutused selle hindamisega. Nõu võib pidada ka antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonidega.

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Seosed Alpi konventsiooni ja protokolli vahel

1.   Käesoleva protokolli näol on tegemist protokolliga Alpi konventsiooni artikli 2 ja teiste asjakohaste artiklite tähenduses.

2.   Käesoleva protokolli osaliseks ei saa olla need, kes ei ole Alpi konventsiooni osalised. Alpi konventsiooni mis tahes denonsseerimine tähendab ühtlasi ka käesoleva protokolli denonsseerimist.

3.   Juhul kui Alpi konverents langetab otsuse käesoleva protokolliga seotud küsimuste üle, on hääleõiguslikud üksnes käesoleva protokolli osalised.

Artikkel 24

Allakirjutamine ja ratifitseerimine

1.   Käesolev protokoll on Alpi konventsioonile allakirjutanud riikidele ja Euroopa Ühendusele allakirjutamiseks avatud 31. oktoobril 2000. aastal ja Austria Vabariigis, kuhu see on hoiule antud, alates 6. novembrist 2000. aastal.

2.   Käesolev protokoll jõustub nende protokolliosaliste jaoks, kes on väljendanud oma nõusolekut protokolliga liituda, kolm kuud pärast seda kuupäeva, mil kolm riiki on hoiule andnud ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja.

3.   Protokolliosaliste suhtes, kes väljendavad hiljem nõusolekut protokolliga ühineda, jõustub protokoll kolm kuud pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmist. Protokolli muudatuste jõustumisel toimub kõigi uute protokolliosaliste liitumine juba muudetud protokolliga.

Artikkel 25

Teavitamine

Hoiulevõtja teatab igale preambulis nimetatud riigile ja Euroopa Ühendusele antud protokolliga seonduvast:

| a) | igast allakirjutamisest; |
| --- | --- |

a)

igast allakirjutamisest;

| b) | igast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisest; |
| --- | --- |

b)

igast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisest;

| c) | igast jõustumiskuupäevast; |
| --- | --- |

c)

igast jõustumiskuupäevast;

| d) | protokolliosalise või protokollile allakirjutaja igast avaldusest; |
| --- | --- |

d)

protokolliosalise või protokollile allakirjutaja igast avaldusest;

| e) | igast denonsseerimisest protokolliosalise poolt, sealhulgas ka selle jõustumisaja osas. |
| --- | --- |

e)

igast denonsseerimisest protokolliosalise poolt, sealhulgas ka selle jõustumisaja osas.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud kahe tuhandenda aasta oktoobrikuu kolmekümne esimesel päeval Luzernis itaalia, prantsuse, saksa ja sloveeni keeles ühes eksemplaris, kusjuures kõik neli teksti on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule Austria riigiarhiivi. Hoiulevõtja edastab kinnitatud koopia igale allakirjutanud protokolliosalisele.

Saksamaa Liitvabariigi nimel,

Prantsuse Vabariigi nimel,

Itaalia Vabariigi nimel,

Liechtensteini Vürstiriigi nimel,

Monaco Vürstiriigi nimel,

Austria Vabariigi nimel,

Šveitsi Konföderatsiooni nimel,

Sloveenia Vabariigi nimel,

Euroopa Ühenduse nimel.

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuni 2007,

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös) allakirjutamise kohta

(2007/800/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta (1) artiklis 13 sätestatakse, et keskus on osalemiseks avatud ühendusevälistele riikidele, kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvisid keskuse eesmärkide ja töö osas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta (1) artiklis 13 sätestatakse, et keskus on osalemiseks avatud ühendusevälistele riikidele, kes jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvisid keskuse eesmärkide ja töö osas.

| (2) | Komisjon on ühenduse nimel pidanud Türgi Vabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon on ühenduse nimel pidanud Türgi Vabariigiga läbirääkimisi lepingu üle, mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös.

| (3) | Lepingule tuleks ühenduse nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse, |
| --- | --- |

(3)

Lepingule tuleks ühenduse nimel alla kirjutada, eeldusel et see sõlmitakse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vahelise lepingu (mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös) allakirjutamine, eeldusel et nõukogu teeb otsuse nimetatud leping sõlmida.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isiku(d), kes on volitatud ühenduse nimel lepingule alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Luxembourg, 5. juuni 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

P. STEINBRÜCK

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).

1

---

Euroopa Ühenduse ja Türgi Vabariigi vaheline

LEPING,

mis käsitleb Türgi Vabariigi osalemist Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse töös

EUROOPA ÜHENDUS

ühelt poolt ja

TÜRGI VABARIIK, edaspidi „Türgi”,

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

MEENUTADES, et Euroopa Ülemkogu 1997. aasta detsembri Luxembourgi kohtumisel muudeti ühenduse programmides ja ametites osalemine ühinemiseelse strateegia kiirendamise üheks viisiks;

VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Ühendus on nõukogu määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1) (edaspidi „määrus”) asutanud Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (edaspidi „keskus”);

ARVESTADES, et määruse artiklis 13 sätestatakse, et keskus on osalemiseks avatud ühendusevälistele riikidele, kes jagavad ühenduse ja selle liikmesriikide huvisid;

ARVESTADES, et Türgi jagab sihte ja eesmärke, mis on määrusega keskuse suhtes kehtestatud, sest Türgi lõppeesmärk on Euroopa Liidu liikmeks saamine;

ARVESTADES, et Türgi tunnustab määruses kirjeldatud keskuse tööülesandeid ja tema töömeetodeid ning prioriteetseid valdkondi;

ARVESTADES, et Türgis on olemas asutus, mille võib lülitada Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Osalemine

Türgi osaleb käesolevas lepingus sätestatud tingimustel täiel määral keskuse töös.

Artikkel 2

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrk

1.   Türgi lülitatakse Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Teabevõrku („Reitox”).

2.   Türgi teavitab keskust oma riikliku teabevõrgu põhiosadest 28 päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist, sealhulgas riiklikust järelevalvekeskusest, ja nimetab kõik muud spetsialiseeritud keskused, kes võiksid keskuse tööle kaasa aidata.

Artikkel 3

Haldusnõukogu

Keskuse haldusnõukogu kutsub Türgi esindaja osalema oma koosolekutel. Esindaja osaleb täiel määral, kuid ilma hääleõiguseta. Haldusnõukogu võib huviküsimustes, millel on eriline tähendus ühenduse ja selle liikmesriikide jaoks, erandkorras kokku kutsuda koosoleku, millest võtavad osa ainult liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad.

Haldusnõukogu sätestab koosolekul Türgi esindajatega üksikasjaliku korra seoses Türgi osalemisega keskuse töös.

Artikkel 4

Eelarve

Türgi toetab rahaliselt keskuse tegevust kooskõlas käesoleva lepingu lahutamatu osa moodustava I lisa sätetega.

Artikkel 5

Andmete kaitse ja konfidentsiaalsus

1.   Kui keskus edastab käesoleva lepingu alusel Türgi ametiasutustele kooskõlas ühenduse ja Türgi õigusega isikuandmeid, mis ei võimalda füüsilisi isikuid tuvastada, võib neid andmeid kasutada ainult selleks ette nähtud otstarbel ja edastava asutuse määratud tingimustel.

2.   Andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, mida keskus Türgi ametiasutustele edastab, võib avaldada vastavalt teabe levitamist ja konfidentsiaalsust käsitlevatele ühenduse ja Türgi eeskirjadele. Isikuandmeid ei tohi avaldada ega avalikkusele kättesaadavaks teha.

3.   Kindlaksmääratud spetsialiseeritud keskused Türgis ei ole kohustatud andma teavet, mis Türgi õigusaktidega on tunnistatud konfidentsiaalseks.

4.   Türgi ametiasutuste poolt keskusele edastatud andmete puhul kehtivad keskuse suhtes määruse artiklis 6 sätestatud eeskirjad.

Artikkel 6

Õiguslik seisund

Keskus on Türgi seaduste alusel juriidiline isik ning tal on Türgis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida Türgi seaduste alusel on võimalik juriidilistele isikutele anda.

Artikkel 7

Vastutus

Keskuse vastutust reguleeritakse määruse artiklis 16 sätestatud eeskirjadega.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

Türgi kohaldab keskuse suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, mis käesoleva lepingu II lisana moodustab selle lahutamatu osa.

Artikkel 9

Personalieeskirjad

Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib keskuse tegevdirektor võtta Türgi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.

Artikkel 10

Jõustumine

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks vastavalt oma menetlustele.

Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil lepinguosalised teatavad teineteisele esimeses lõigus nimetatud menetluste lõpule viimisest.

Artikkel 11

Kehtivus ja lõppemine

1.   Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. See kaotab kehtivuse Türgi ühinemisel Euroopa Liiduga.

2.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest kirjalikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel teatamise kuupäevast.

Съставено в Брюксел на тридесети октомври две хиляди и седма година.

Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de dos mil siete.

V Bruselu dne třicátého října dva tisíce sedm.

Udfærdiget i Bruxelles, den tredivte oktober to tusind og syv.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober zweitausendsieben.

Kahe tuhande seitsmenda aasta oktoobrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες επτά.

Done at Brussels on the thiertieth day of October in the year two thousand and seven.

Fait à Bruxelles, le trente octobre deux mille sept.

Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre duemilasette.

Briselē, divtūkstoš septītā gada trīsdesmitajā oktobrī.

Priimta du tūkstančiai septintųjų metų spalio trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-hetedik év október harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tletin-il jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u sebgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste oktober tweeduizend zeven.

Sporządzono w Brukseli, dnia trzydziestego października roku dwa tysiące siódmego.

Feito em Bruxelas, em trinta de Outubro de dois mil e sete.

Încħeiat la Bruxelles, treizeci octombrie două mii șapte.

V Bruseli dna tridsiateho októbra dvetisícsedem.

V Bruslju, dne tridesetega oktobra leta dva tisoč sedem.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.

Som skedde i Bryssel den trettionde oktober tjugohundrasju.

Brüksel'de, otuz Ekim ikibinyedi gününde yapilmiștir.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Avrupa Topluluğu adina

Image

За Република Турция

Por la Republica de Turquia

Za Tureckou republiku

For Republikken Tyrkiet

Für die Republik Türkei

Türgi Vabariigi nimel

Για την Τουρκική Δημοκρατία

For the Republic of Turkey

Pour la République de Turquie

Per la Repubblica di Turchia

Turcijas Republikas vārdā

Turkijos Respublikos vardu

A Torök Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tat-Turkija

Voor de Republiek Turkije

W imieniu Republiki Turcji

Pela República da Turquia

Pentru Republica Turcia

Za Tureckú republiku

Za Republiko Turčijo

Turkin tasavallan puolesta

För Republiken Turkiet

Türkiye Cumhuriyeti adina

Image

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).

1

I LISA

TÜRGI OSAMAKS EUROOPA NARKOOTIKUMIDE JA NARKOMAANIA SEIREKESKUSELE

| 1. | Osamaks, mida Türgi tasub Euroopa Liidu üldeelarvesse, et osaleda Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuses (edaspidi „keskus”), suureneb järk-järgult nelja aasta jooksul, mil Türgi tegevus käivitub. Nõutav osamaks on järgmine:












  — | osalemine esimese aasta jooksul |
| --- | --- | --- |

1.

Osamaks, mida Türgi tasub Euroopa Liidu üldeelarvesse, et osaleda Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuses (edaspidi „keskus”), suureneb järk-järgult nelja aasta jooksul, mil Türgi tegevus käivitub. Nõutav osamaks on järgmine:

—

osalemine esimese aasta jooksul

100 000 eurot

| — | osalemine teise aasta jooksul |
| --- | --- |

—

osalemine teise aasta jooksul

150 000 eurot

| — | osalemine kolmanda aasta jooksul |
| --- | --- |

—

osalemine kolmanda aasta jooksul

210 000 eurot

| — | osalemine neljanda aasta jooksul |
| --- | --- |

—

osalemine neljanda aasta jooksul

271 000 eurot

Alates osalemise viiendast aastast on Türgi osamaks keskuses osalemise eest võrdne osalemise neljanda aasta jooksul tasutud osamaksuga, mis indekseeritakse vastavalt keskusele antavate ühenduse toetuste suurenemisele.

| 2. | Türgi võib keskusele osamaksu tasumisel osaliselt kasutada ühenduse abi, mille puhul ühenduse panuse ülemmäär on osalemise esimese aasta jooksul 75 %, teisel 60 % ja järgnevatel aastatel 50 %. Vastavalt programmide koostamise erimenetlusele kantakse taotletavad ühenduse rahalised vahendid Türgile üle eraldiseisva finantsprotokolliga. Ülejäänud osa osamaksust katab Türgi. |
| --- | --- |

2.

Türgi võib keskusele osamaksu tasumisel osaliselt kasutada ühenduse abi, mille puhul ühenduse panuse ülemmäär on osalemise esimese aasta jooksul 75 %, teisel 60 % ja järgnevatel aastatel 50 %. Vastavalt programmide koostamise erimenetlusele kantakse taotletavad ühenduse rahalised vahendid Türgile üle eraldiseisva finantsprotokolliga. Ülejäänud osa osamaksust katab Türgi.

| 3. | Türgi osamaksu käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes.
  Türgi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud, mis kaasnevad keskuse tegevusest või keskuse tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest osavõtmisega, katab keskus Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kehtivate menetlustega samadel alustel ning kooskõlas nende menetlustega. |
| --- | --- |

3.

Türgi osamaksu käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mida kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes.

Türgi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud, mis kaasnevad keskuse tegevusest või keskuse tööprogrammi rakendamisega seotud koosolekutest osavõtmisega, katab keskus Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes kehtivate menetlustega samadel alustel ning kooskõlas nende menetlustega.

| 4. | Osalemise esimese kalendriaasta eest maksab Türgi osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates osalemise alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgnevatel aastatel on toetuse suurus vastavuses käesoleva lepinguga. |
| --- | --- |

4.

Osalemise esimese kalendriaasta eest maksab Türgi osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates osalemise alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgnevatel aastatel on toetuse suurus vastavuses käesoleva lepinguga.

II LISA

EUROOPA ÜHENDUSTE PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu artikliga 28 on kõnealustel ühendustel ja Euroopa Investeerimispangal liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmiste sätete suhtes, mis lisatakse kõnealusele lepingule.

I   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Ühenduste arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Ühendused, nende vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- ja kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud ja müügimaksud, kui ühendused teevad ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul ühenduste piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Ühendused on vabastatud kõikidest tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul; riigi territooriumil, kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.

Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

Artikkel 5

Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mis tahes laadi valuutat ning hallata oma arveid mis tahes valuutas.

II   PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

Artikkel 6

Ühenduste institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 7

1.   Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6 ette nähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.

III   PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuse poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuse poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 10

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Euroopa Parlamendi liikmete immuniteet kehtib ka siis, kui nad sõidavad Euroopa Parlamendi istungipaika ja sealt tagasi.

Immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 11

Ühenduste institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib samuti ühenduste konsultatiivorganite kohta.

V   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 12

Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest, mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 13

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.

Töö- ja muud tasud, mida ühendused neile maksavad, on vabastatud riigimaksudest.

Artikkel 14

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 15

Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 16

Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja artikli 14 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI   PEATÜKK

EUROOPA ÜHENDUSTE JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 17

Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

Ühenduste ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes ühenduste huvides.

Iga ühenduste institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.

Artikkel 19

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad ühenduste institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.

Artikkel 20

Artiklid 12–15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 21

Artikleid 12–15 ja 18 kohaldatakse Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja kaasettekandjate ning esimese astme kohtu liikmete ja kohtusekretäri suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artikli 3 sätteid kohtunike ja kohtujuristide kohtuliku puutumatuse kohta.

Artikkel 22

Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist, kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.

Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht. Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 23

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja selle personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Peale selle on Euroopa Keskpank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning mitmesugustest formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Kõnealuse panga ja selle organite tegevust, mis on kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirjaga, ei maksustata käibemaksuga.

Eespool sätestatu kehtib ka Euroopa Rahainstituudi puhul. Tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine ei loo alust mingiks maksustamiseks.

SELLE TÕENDUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile oma allkirja andnud. Sõlmitud ühe tuhande üheksasaja kuuekümne viienda aasta aprillikuu kaheksandal päeval Brüsselis.

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/34

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. detsember 2007,

Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis

(2007/801/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et neid Schengeni acquis’ sätteid, mida ei ole nimetatud akti I lisas, kohaldatakse uues liikmesriigis nimetatud õigusakti tähenduses üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis jõustub pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(1)

2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et neid Schengeni acquis’ sätteid, mida ei ole nimetatud akti I lisas, kohaldatakse uues liikmesriigis nimetatud õigusakti tähenduses üksnes nõukogu sellekohase otsuse alusel, mis jõustub pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

| (2) | Nõukogu, olles teinud kindlaks, et Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) on täitnud asjaomase Schengeni acquis’ andmekaitset käsitlevate sätete kohaldamiseks vajalikud tingimused, loeb Schengeni infosüsteemiga seonduvad Schengeni acquis’ sätted asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatavaks alates 1. septembrist 2007. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu, olles teinud kindlaks, et Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi „asjaomased liikmesriigid”) on täitnud asjaomase Schengeni acquis’ andmekaitset käsitlevate sätete kohaldamiseks vajalikud tingimused, loeb Schengeni infosüsteemiga seonduvad Schengeni acquis’ sätted asjaomaste liikmesriikide suhtes kohaldatavaks alates 1. septembrist 2007.

| (3) | Nõukogu on praeguseks Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt, mis on sätestatud täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsuses, millega moodustatakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (SCH/Com-ex (98) 26 def.), (2) kindlaks teinud, et asjaomastes liikmesriikides on täidetud Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused kõikides muudes Schengeni acquis’ valdkondades – õhupiirid, maismaapiirid, politseikoostöö, Schengeni infosüsteem, merepiirid ja viisad. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu on praeguseks Schengeni kehtiva hindamiskorra kohaselt, mis on sätestatud täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsuses, millega moodustatakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (SCH/Com-ex (98) 26 def.), (2) kindlaks teinud, et asjaomastes liikmesriikides on täidetud Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused kõikides muudes Schengeni acquis’ valdkondades – õhupiirid, maismaapiirid, politseikoostöö, Schengeni infosüsteem, merepiirid ja viisad.

| (4) | Nõukogu järeldas 8. novembril 2007, et asjaomased liikmesriigid on kõikides nimetatud valdkondades tingimused täitnud. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu järeldas 8. novembril 2007, et asjaomased liikmesriigid on kõikides nimetatud valdkondades tingimused täitnud.

| (5) | Võimalik on kehtestada Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise tähtajad nimetatud liikmesriikides ehk tähtajad, millest alates tuleks kaotada isikute kontrollimine nimetatud liikmesriikide sisepiiridel. |
| --- | --- |

(5)

Võimalik on kehtestada Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise tähtajad nimetatud liikmesriikides ehk tähtajad, millest alates tuleks kaotada isikute kontrollimine nimetatud liikmesriikide sisepiiridel.

| (6) | Alates kõige varasematest selleks ette nähtud kuupäevadest tuleks kaotada Schengeni infosüsteemi kasutamise piirangud, mis on sätestatud nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis. (3) |
| --- | --- |

(6)

Alates kõige varasematest selleks ette nähtud kuupäevadest tuleks kaotada Schengeni infosüsteemi kasutamise piirangud, mis on sätestatud nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuses Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Tšehhi Vabariigis, Eesti Vabariigis, Läti Vabariigis, Leedu Vabariigis, Ungari Vabariigis, Malta Vabariigis, Poola Vabariigis, Sloveenia Vabariigis ja Slovaki Vabariigis. (3)

| (7) | Vältimaks olukorda, kus Schengeni ala laienemise tõttu muutub raskemaks teatud isikukategooriate reisimine Schengeni alal, tuleks säilitada otsuses nr 895/2006/EÜ (4) sätestatud lihtsustus, mis on ette nähtud kolmanda riigi kodanikele, kellele üks asjaomane liikmesriik on välja andnud riigi lühiajalise viisa teiste asjaomaste liikmesriikide territooriumilt läbisõiduks. Sellest tulenevalt tuleks nimetatud otsuse teatud sätteid jätkuvalt kohaldada piiratud üleminekuaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Vältimaks olukorda, kus Schengeni ala laienemise tõttu muutub raskemaks teatud isikukategooriate reisimine Schengeni alal, tuleks säilitada otsuses nr 895/2006/EÜ (4) sätestatud lihtsustus, mis on ette nähtud kolmanda riigi kodanikele, kellele üks asjaomane liikmesriik on välja andnud riigi lühiajalise viisa teiste asjaomaste liikmesriikide territooriumilt läbisõiduks. Sellest tulenevalt tuleks nimetatud otsuse teatud sätteid jätkuvalt kohaldada piiratud üleminekuaja jooksul.

| (8) | Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 teisele lõigule ning selle tulemusel, et nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsuse 2004/926/EÜ (Schengeni acquis’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis) (5) ja eelkõige selle artikli 1 esimese lõigu kohaselt kohaldavad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik Schengeni acquis’d osaliselt, tuleks asjaomaste liikmesriikide suhetes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga kohaldada vaid osa asjaomastes liikmesriikides kohaldatavatest Schengeni acquis’ sätetest, mida nad kohaldavad suhetes nende liikmesriikidega, kes kohaldavad nimetatud sätteid täielikult. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 teisele lõigule ning selle tulemusel, et nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsuse 2004/926/EÜ (Schengeni acquis’ osade jõustamise kohta Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis) (5) ja eelkõige selle artikli 1 esimese lõigu kohaselt kohaldavad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik Schengeni acquis’d osaliselt, tuleks asjaomaste liikmesriikide suhetes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga kohaldada vaid osa asjaomastes liikmesriikides kohaldatavatest Schengeni acquis’ sätetest, mida nad kohaldavad suhetes nende liikmesriikidega, kes kohaldavad nimetatud sätteid täielikult.

| (9) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingus (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) määratletud Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktides B, C, D, F ja H osutatud valdkonda, |
| --- | --- |

(9)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingus (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) määratletud Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (6) artikli 1 punktides B, C, D, F ja H osutatud valdkonda,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   I lisas osutatud Schengeni acquis’ sätteid kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide omavahelistes suhetes ning nende suhetes Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigiga ning samuti Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga alates 21. detsembrist 2007.

Sätteid, mis reguleerivad isikute kontrollimise kaotamist sisepiiridel, kohaldatakse õhupiiride suhtes alates 30. märtsist 2008.

Kõik piirangud Schengeni infosüsteemi kasutamisele asjaomastes liikmesriikides kaotatakse alates 21. detsembrist 2007.

2.   II lisas osutatud Schengeni acquis’ sätteid kohaldatakse asjaomaste liikmesriikide suhetes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga alates 21. detsembrist 2007.

Artikkel 2

Kuni 30. juunini 2008 ja nende kehtivuse ajal peaksid enne 21. detsembrist 2007 välja antud lühiajalised riigi viisad kehtima teiste asjaomaste liikmesriikide territooriumilt läbisõiduks, kui need liikmesriigid tunnustasid asjaomaseid läbisõiduks väljaantud lühiajalisi viisasid vastavalt otsusele nr 895/2006/EÜ. Kohaldatakse nimetatud otsuses sätestatud tingimusi.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  Arvamus on esitatud 15. novembril 2007. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 138.

2

(3)  ELT L 179, 7.7.2007, lk 46.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta otsus nr 895/2006/EÜ, millega kehtestatakse välispiiridel isikute kontrollimise lihtsustatud kord, mille alusel Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia tunnustavad ühepoolselt teatavaid dokumente võrdväärsena oma riigi viisadega, mille nad on välja andnud oma territooriumilt läbisõiduks (ELT L 167, 20.6.2006, lk 1).

4

(5)  ELT L 395, 31.12.2004, lk 70.

5

(6)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

6

---

I LISA

2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses nende Schengeni acquis’ sätete loetelu, mis on kohaldatavad asjaomastes liikmesriikides nende suhetes liikmesriikidega, kes kohaldavad Schengeni acquis’d täielikult, ning Islandi ja Norraga

| 1. | Schengeni konventsiooni sätted:
  Schengeni konventsiooni artikkel 1 (niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega), artiklid 9–12, artiklid 14–25 (välja arvatud artikli 19 lõige 2), artiklid 40–43 ning artiklid 126–130 (niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva punkti sätetega), mida on muudetud teatavate, allpool punkti 2 alapunktis c loetletud õigusaktidega. |
| --- | --- |

1.

Schengeni konventsiooni sätted:

Schengeni konventsiooni artikkel 1 (niivõrd, kuivõrd see on seotud käesoleva punkti sätetega), artiklid 9–12, artiklid 14–25 (välja arvatud artikli 19 lõige 2), artiklid 40–43 ning artiklid 126–130 (niivõrd, kuivõrd need on seotud käesoleva punkti sätetega), mida on muudetud teatavate, allpool punkti 2 alapunktis c loetletud õigusaktidega.

| 2. | Muud sätted:






  a) | 19. juunil 1990 Schengenis allkirjastatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) ühinemise lepingute sätted, nende lõppaktid ja seonduvad deklaratsioonid:






  — | 27. novembril 1990 allkirjastatud leping Itaalia Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3 ning Itaalia Vabariigi 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga ühinemise lepingu artikleid 2 ja 3 käsitlev ühisdeklaratsioon; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Muud sätted:

a)

19. juunil 1990 Schengenis allkirjastatud konventsiooniga (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) ühinemise lepingute sätted, nende lõppaktid ja seonduvad deklaratsioonid:

—

27. novembril 1990 allkirjastatud leping Itaalia Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3 ning Itaalia Vabariigi 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga ühinemise lepingu artikleid 2 ja 3 käsitlev ühisdeklaratsioon;

| — | 25. juunil 1991 allkirjastatud leping Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

25. juunil 1991 allkirjastatud leping Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3;

| — | 25. juunil 1991 allkirjastatud leping Portugali Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3 ning 1. deklaratsioon lõppakti III osas; |
| --- | --- |

—

25. juunil 1991 allkirjastatud leping Portugali Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3 ning 1. deklaratsioon lõppakti III osas;

| — | 6. novembril 1992 allkirjastatud leping Kreeka Vabariigi ühinemise kohta: artikkel 2; |
| --- | --- |

—

6. novembril 1992 allkirjastatud leping Kreeka Vabariigi ühinemise kohta: artikkel 2;

| — | 28. aprillil 1995 allkirjastatud leping Austria Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

28. aprillil 1995 allkirjastatud leping Austria Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3;

| — | 19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Taani Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Taani Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3;

| — | 19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Soome Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3; |
| --- | --- |

—

19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Soome Vabariigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3;

| — | 19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3. |
| --- | --- |

—

19. detsembril 1996 allkirjastatud leping Rootsi Kuningriigi ühinemise kohta: artiklid 2 ja 3.

| b) | Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised otsused:






  — | täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus kogu tehnilist Schengeni acquis’d hõlmava ühise punkti kohta (SCH/Com-ex (98) 29 rev.); |
| --- | --- | --- |

b)

Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised otsused:

—

täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus kogu tehnilist Schengeni acquis’d hõlmava ühise punkti kohta (SCH/Com-ex (98) 29 rev.);

| — | täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus ühtse viisa pikendamise kohta (SCH/Com-ex (93) 21); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus ühtse viisa pikendamise kohta (SCH/Com-ex (93) 21);

| — | täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus ühtse viisa tühistamise, kehtetuks tunnistamise või selle kehtivusaja lühendamise ühiste põhimõtete kohta (SCH/Com-ex (93) 24); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 14. detsembri 1993. aasta otsus ühtse viisa tühistamise, kehtetuks tunnistamise või selle kehtivusaja lühendamise ühiste põhimõtete kohta (SCH/Com-ex (93) 24);

| — | täitevkomitee 21. novembri 1994. aasta otsus, millega kehtestatakse elektrooniline menetlus konsulteerimiseks konventsiooni artikli 17 lõikes 2 nimetatud keskasutustega (SCH/Com-ex (94) 15 rev.); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 21. novembri 1994. aasta otsus, millega kehtestatakse elektrooniline menetlus konsulteerimiseks konventsiooni artikli 17 lõikes 2 nimetatud keskasutustega (SCH/Com-ex (94) 15 rev.);

| — | täitevkomitee 22. detsembri 1994. aasta otsus ühtse viisa andmist käsitleva statistilise teabe vahetamise kohta (SCH/Com-ex (94) 25); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 22. detsembri 1994. aasta otsus ühtse viisa andmist käsitleva statistilise teabe vahetamise kohta (SCH/Com-ex (94) 25);

| — | täitevkomitee 5. mai 1995. aasta otsus ühise viisapoliitika kohta. Otsus on lisatud täitevkomitee 28. aprillil 1995 Brüsselis peetud koosoleku protokolli (SCH/Com-ex (95) PV 1 rev.); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 5. mai 1995. aasta otsus ühise viisapoliitika kohta. Otsus on lisatud täitevkomitee 28. aprillil 1995 Brüsselis peetud koosoleku protokolli (SCH/Com-ex (95) PV 1 rev.);

| — | täitevkomitee 27. juuni 1996. aasta otsus Schengeni viisade andmise põhimõtete kohta vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a (SCH/Com-ex (96) 13 rev. 1); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 27. juuni 1996. aasta otsus Schengeni viisade andmise põhimõtete kohta vastavalt Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a (SCH/Com-ex (96) 13 rev. 1);

| — | täitevkomitee 15. detsembri 1997. aasta otsus tõestusvahendite ja soovituslike tõendite juhtpõhimõtete kohta Schengeni riikide vaheliste tagasivõtulepingute raamistikus (SCH/Com-ex (97) 39 rev.); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 15. detsembri 1997. aasta otsus tõestusvahendite ja soovituslike tõendite juhtpõhimõtete kohta Schengeni riikide vaheliste tagasivõtulepingute raamistikus (SCH/Com-ex (97) 39 rev.);

| — | täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsus antud viisade kohta statistika vahetamise kohta (SCH/Com-ex (98) 12); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsus antud viisade kohta statistika vahetamise kohta (SCH/Com-ex (98) 12);

| — | täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus meetmete kohta, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleeme Schengeni territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise suhtes (SCH/Com-ex (98) 18 rev.); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus meetmete kohta, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleeme Schengeni territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise suhtes (SCH/Com-ex (98) 18 rev.);

| — | täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus Monaco elamislubade kohta (SCH/Com-ex (98) 19); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus Monaco elamislubade kohta (SCH/Com-ex (98) 19);

| — | täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus viisataotlejate passi tembeldamise kohta (SCH/Com-ex (98) 21); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 23. juuni 1998. aasta otsus viisataotlejate passi tembeldamise kohta (SCH/Com-ex (98) 21);

| — | täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta (SCH/Com-ex (98) 52); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta (SCH/Com-ex (98) 52);

| — | täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus, mis käsitleb käsiraamatu koostamist dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa (SCH/Com-ex (98) 56); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus, mis käsitleb käsiraamatu koostamist dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa (SCH/Com-ex (98) 56);

| — | täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus, mis käsitleb käsiraamatu koostamist dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa (SCH/Com-ex (99) 14); |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsus, mis käsitleb käsiraamatu koostamist dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa (SCH/Com-ex (99) 14);

| — | täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsuse (üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõppversioonide kohta (SCH/Com-ex (99) 13)) see osa, mis käsitleb ühiste konsulaarjuhiste neid sätteid, mis ei ole 2003. aasta ühinemisakti kohaselt juba kohaldatavad; |
| --- | --- |

—

täitevkomitee 28. aprilli 1999. aasta otsuse (üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõppversioonide kohta (SCH/Com-ex (99) 13)) see osa, mis käsitleb ühiste konsulaarjuhiste neid sätteid, mis ei ole 2003. aasta ühinemisakti kohaselt juba kohaldatavad;

| c) | muud õigusaktid:






  — | nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus 2000/645/EÜ, millega parandatakse Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/Com-ex (94)15 rev. esitatud Schengeni acquis’d (EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24. Otsust on muudetud otsusega 2003/330/EÜ (ELT L 116, 13.5.2003, lk 22)); |
| --- | --- | --- |

c)

muud õigusaktid:

—

nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus 2000/645/EÜ, millega parandatakse Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/Com-ex (94)15 rev. esitatud Schengeni acquis’d (EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24. Otsust on muudetud otsusega 2003/330/EÜ (ELT L 116, 13.5.2003, lk 22));

| — | nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1091/2001 liikumisvabaduse kohta pikaajalise viisa alusel (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 4); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1091/2001 liikumisvabaduse kohta pikaajalise viisa alusel (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 4);

| — | nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus 2001/420/EÜ, millega kohandatakse viisasid käsitlevate ühiste konsulaareeskirjade V ja VI osa ja lisa 13 ning üldkäsiraamatu lisa 6a pikaajaliste viisade kohta, mis kehtivad samaaegselt ka lühiajaliste viisadena (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 47); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus 2001/420/EÜ, millega kohandatakse viisasid käsitlevate ühiste konsulaareeskirjade V ja VI osa ja lisa 13 ning üldkäsiraamatu lisa 6a pikaajaliste viisade kohta, mis kehtivad samaaegselt ka lühiajaliste viisadena (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 47);

| — | nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 34) ning nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus nr 2004/191/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord (ELT L 60, 27.2.2004, lk 55); |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 34) ning nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus nr 2004/191/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord (ELT L 60, 27.2.2004, lk 55);

| — | nõukogu 20. detsembri 2001. aasta otsus 2002/44/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste VII osa ja lisa 12 ning üldkäsiraamatu lisa 14a (EÜT L 20, 23.1.2002, lk 5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 20. detsembri 2001. aasta otsus 2002/44/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste VII osa ja lisa 12 ning üldkäsiraamatu lisa 14a (EÜT L 20, 23.1.2002, lk 5);

| — | nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/354/EÜ ühiste konsulaarjuhiste III osa kohandamise ja lisa 16 koostamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 50); |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus 2002/354/EÜ ühiste konsulaarjuhiste III osa kohandamise ja lisa 16 koostamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002, lk 50);

| — | nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus 2002/585/EÜ, millega kohandatakse ühiste konsulaarjuhiste III ja VIII osa (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 44); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus 2002/585/EÜ, millega kohandatakse ühiste konsulaarjuhiste III ja VIII osa (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 44);

| — | nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus (EÜ) nr 2002/586 ühiste konsulaarjuhiste VI osa muutmise kohta (EÜT L 187 16.7.2002, lk 48); |
| --- | --- |

—

nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus (EÜ) nr 2002/586 ühiste konsulaarjuhiste VI osa muutmise kohta (EÜT L 187 16.7.2002, lk 48);

| — | nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele (ELT L 64, 7.3.2003, lk 1); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele (ELT L 64, 7.3.2003, lk 1);

| — | nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 693/2003 (millega kehtestatakse transiiti hõlbustav eridokument (FTD), raudteetransiiti hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatu (ELT L 99, 17.4.2003, lk 8)) seda osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 693/2003 (millega kehtestatakse transiiti hõlbustav eridokument (FTD), raudteetransiiti hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatu (ELT L 99, 17.4.2003, lk 8)) seda osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsuse 2003/454/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ning viisatasusid käsitleva üldkäsiraamatu lisa 14a (ELT L 152, 20.6.2003, lk 82)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsuse 2003/454/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ning viisatasusid käsitleva üldkäsiraamatu lisa 14a (ELT L 152, 20.6.2003, lk 82)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsuse 2003/585/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A ja üldkäsiraamatu 5. lisa nimekirja A seoses Pakistani diplomaatiliste passide omanike viisanõudega (ELT L 198, 6.8.2003, lk 13)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsuse 2003/585/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A ja üldkäsiraamatu 5. lisa nimekirja A seoses Pakistani diplomaatiliste passide omanike viisanõudega (ELT L 198, 6.8.2003, lk 13)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsuse 2003/586/EÜ (ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa ja üldkäsiraamatu 5.a lisa I osa muutmise kohta seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat (ELT L 198, 6.8.2003, lk 15)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsuse 2003/586/EÜ (ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa ja üldkäsiraamatu 5.a lisa I osa muutmise kohta seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat (ELT L 198, 6.8.2003, lk 15)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/725/JSK, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37); |
| --- | --- |

—

nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/725/JSK, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37);

| — | nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus 2004/14/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste V osa kolmandat lõiku (taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid) (ELT L 5, 9.1.2004, lk 74); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus 2004/14/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste V osa kolmandat lõiku (taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid) (ELT L 5, 9.1.2004, lk 74);

| — | nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus 2004/15/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste II osa punkti 1.2 ning koostatakse konsulaarjuhiste uus lisa (ELT L 5, 9.1.2004, lk 76); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus 2004/15/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste II osa punkti 1.2 ning koostatakse konsulaarjuhiste uus lisa (ELT L 5, 9.1.2004, lk 76);

| — | nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuse 2004/17/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarijuhiste V osa punkti 1.4 ja üldkäsiraamatu I osa punkti 4.1.2 seoses meditsiiniabikindlustuse poliisi kaasamisega ühtse sissesõiduviisa andmiseks nõutavate dokumentide hulka (ELT L 5, 9.1.2004, lk 79)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsuse 2004/17/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarijuhiste V osa punkti 1.4 ja üldkäsiraamatu I osa punkti 4.1.2 seoses meditsiiniabikindlustuse poliisi kaasamisega ühtse sissesõiduviisa andmiseks nõutavate dokumentide hulka (ELT L 5, 9.1.2004, lk 79)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/573/EÜ ühislendude korraldamise kohta seoses kolmandate riikide kodanike väljasaatmisega kahe või enama liikmesriigi territooriumilt individuaalse väljasaatmiskorralduse alusel (ELT L 261, 6.8.2004, lk 28); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/573/EÜ ühislendude korraldamise kohta seoses kolmandate riikide kodanike väljasaatmisega kahe või enama liikmesriigi territooriumilt individuaalse väljasaatmiskorralduse alusel (ELT L 261, 6.8.2004, lk 28);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitus 2005/761/EÜ liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (ELT L 289, 3.11.2005, lk 23); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta soovitus 2005/761/EÜ liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele, kes reisivad ühenduses teadusliku uurimistegevuse eesmärgil (ELT L 289, 3.11.2005, lk 23);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1)) artikli 1 esimene lause ja III jaotis; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 105, 13.4.2006, lk 1)) artikli 1 esimene lause ja III jaotis;

| — | nõukogu 1. juuni 2006. aasta otsuse 2006/440/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ja üldkäsiraamatu lisa 14a, mis käsitlevad viisataotluste menetlemisega seotud halduskuludele vastavalt võetavaid lõivusid (ELT L 175, 29.6.2006, lk 77)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid; |
| --- | --- |

—

nõukogu 1. juuni 2006. aasta otsuse 2006/440/EÜ (millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ja üldkäsiraamatu lisa 14a, mis käsitlevad viisataotluste menetlemisega seotud halduskuludele vastavalt võetavaid lõivusid (ELT L 175, 29.6.2006, lk 77)) see osa, mis käsitleb ühiseid konsulaarjuhiseid;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (ELT L 405, 30.12.2006, lk 1)) artikli 4 punkt b ja artikli 9 punkt c; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1931/2006 (millega kehtestatakse maismaal liikmesriikide välispiiril toimuva kohaliku piiriliikluse eeskirjad ning muudetakse Schengeni konventsiooni sätteid (ELT L 405, 30.12.2006, lk 1)) artikli 4 punkt b ja artikli 9 punkt c;

| — | nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/684/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A seoses Indoneesia diplomaatiliste passide ja teenistuspasside omanike suhtes kohaldatava viisanõudega (ELT L 280, 12.10.2006, lk 29); |
| --- | --- |

—

nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/684/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja A seoses Indoneesia diplomaatiliste passide ja teenistuspasside omanike suhtes kohaldatava viisanõudega (ELT L 280, 12.10.2006, lk 29);

| — | nõukogu 16. juuli 2007. aasta otsus 2007/519/EÜ, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 2. osa (tehnilised näitajad) (ELT L 192, 24.7.2007, lk 26). |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. juuli 2007. aasta otsus 2007/519/EÜ, millega muudetakse Schengeni konsultatsioonivõrgu 2. osa (tehnilised näitajad) (ELT L 192, 24.7.2007, lk 26).

---

II LISA

2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses nende Schengeni acquis’ sätete loetelu, mis on kohaldatavad asjaomastes liikmesriikides nende suhetes Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga

| 1. | Schengeni konventsiooni sätted:
  artikkel 40 ning artiklid 42 ja 43 niivõrd, kuivõrd nad seonduvad artikliga 40. |
| --- | --- |

1.

Schengeni konventsiooni sätted:

artikkel 40 ning artiklid 42 ja 43 niivõrd, kuivõrd nad seonduvad artikliga 40.

| 2. | Muud sätted:






  a) | Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised otsused:
  täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta (SCH/Com-ex (98) 52); |
| --- | --- | --- |

2.

Muud sätted:

a)

Schengeni konventsiooniga asutatud täitevkomitee järgmised otsused:

täitevkomitee 16. detsembri 1998. aasta otsus piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta (SCH/Com-ex (98) 52);

| b) | muud õigusaktid:
  nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/725/JSK, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37). |
| --- | --- |

b)

muud õigusaktid:

nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus 2003/725/JSK, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 37).

---

Komisjon

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/40

---

KOMISJONI OTSUS,

4. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2002/840/EÜ seoses toidu kiiritamiseks kinnitatud kolmandate riikide rajatiste loeteluga

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5823 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/802/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiivi 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 1999/2/EÜ tohib ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu importida kolmandast riigist ainult siis, kui see on kiiritatud ühenduse kinnitatud kiiritusrajatises. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 1999/2/EÜ tohib ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu importida kolmandast riigist ainult siis, kui see on kiiritatud ühenduse kinnitatud kiiritusrajatises.

| (2) | Kinnitatud rajatiste loetelu on kehtestatud komisjoni otsusega 2002/840/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(2)

Kinnitatud rajatiste loetelu on kehtestatud komisjoni otsusega 2002/840/EÜ. (2)

| (3) | Komisjon on saanud Tai pädevatelt asutustelt taotluse kahe Tais asuva kiiritusrajatise kinnitamiseks. Komisjoni eksperdid kontrollisid kiiritusrajatisi, et teha kindlaks, kas need vastavad direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele, ning eelkõige, kas ametlik järelevalve tagab nende vastavuse selle direktiivi artikli 7 nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on saanud Tai pädevatelt asutustelt taotluse kahe Tais asuva kiiritusrajatise kinnitamiseks. Komisjoni eksperdid kontrollisid kiiritusrajatisi, et teha kindlaks, kas need vastavad direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele, ning eelkõige, kas ametlik järelevalve tagab nende vastavuse selle direktiivi artikli 7 nõuetele.

| (4) | Tai rajatised vastasid enamikule direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele. Tai pädevad asutused on komisjoni avastatud puudustele pööranud piisavalt tähelepanu. |
| --- | --- |

(4)

Tai rajatised vastasid enamikule direktiivi 1999/2/EÜ nõuetele. Tai pädevad asutused on komisjoni avastatud puudustele pööranud piisavalt tähelepanu.

| (5) | Seetõttu tuleks otsust 2002/840/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks otsust 2002/840/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/840/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 287, 25.10.2002, lk 40. Otsust on muudetud otsusega 2004/691/EÜ (ELT L 314, 13.10.2004, lk 14).

2

---

LISA

Otsuse 2002/840/EÜ lisas esitatud loetelule lisatakse järgmised rajatised:

| | Viitenumber EU-AIF 07-2006






  THAI IRRADIATION CENTER |
| --- | --- |
| Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organization) |
| 37 Moo 3, TECHNOPOLIS |
| Klong 5, Klong Luang |
| Pathumthani 12120 |
| Thailand |
| Tel: (662) 577 4167 kuni 71 |
| Faks: (662) 577 1945 |

Viitenumber EU-AIF 07-2006

THAI IRRADIATION CENTER

Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organization)

37 Moo 3, TECHNOPOLIS

Klong 5, Klong Luang

Pathumthani 12120

Thailand

Tel: (662) 577 4167 kuni 71

Faks: (662) 577 1945

| | Viitenumber EU-AIF 08-2006






  ISOTRON (THAILAND) LTD |
| --- | --- |
| Bangpakong Industrial Park (Amata Nakorn) |
| 700/465 Moo 7, Tambon Donhuaroh, |
| Amphur Muang, |
| Chonburi 20000 |
| Thailand |
| Tel: (66) (0) 38 458431 kuni 4 |
| Faks: (66) (0) 38 458435 |

Viitenumber EU-AIF 08-2006

ISOTRON (THAILAND) LTD

Bangpakong Industrial Park (Amata Nakorn)

700/465 Moo 7, Tambon Donhuaroh,

Amphur Muang,

Chonburi 20000

Thailand

Tel: (66) (0) 38 458431 kuni 4

Faks: (66) (0) 38 458435

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/42

---

KOMISJONI OTSUS,

6. detsember 2007,

millega muudetakse otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ nende kohaldamisaja pikendamise suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 5887 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/803/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/731/EÜ, millega kehtestatakse täiendavad nõuded metslindude järelevalve suhtes klassikalise lindude katku avastamiseks, (2) ja komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem), (3) kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/731/EÜ, millega kehtestatakse täiendavad nõuded metslindude järelevalve suhtes klassikalise lindude katku avastamiseks, (2) ja komisjoni 19. oktoobri 2005. aasta otsus 2005/734/EÜ, millega kehtestatakse bio-ohutusmeetmed, et vähendada A-tüüpi gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud väga patogeense lindude gripi kandumise ohtu metslindudelt kodulindudele ja teistele vangistuses elavatele lindudele ning rajada väga ohustatud piirkondadesse varajase avastamise süsteem), (3) kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007.

| (2) | Kuna ühenduses elavatel kodu- ja metslindudel on viimasel ajal ilmnenud gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid ja neid puhanguid esineb jätkuvalt kolmandates riikides, on asjakohane pikendada kõnealuste otsuste kehtivust. |
| --- | --- |

(2)

Kuna ühenduses elavatel kodu- ja metslindudel on viimasel ajal ilmnenud gripiviiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhanguid ja neid puhanguid esineb jätkuvalt kolmandates riikides, on asjakohane pikendada kõnealuste otsuste kehtivust.

| (3) | Seepärast tuleks otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks otsuseid 2005/731/EÜ ja 2005/734/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/731/EÜ artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. detsember 2007” kuupäevaga „31. detsember 2008”.

Artikkel 2

Otsuse 2005/734/EÜ artiklis 4 asendatakse kuupäev „31. detsember 2007” kuupäevaga „31. detsember 2008”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 93. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/105/EÜ (ELT L 46, 16.2.2007, lk 54).

2

(3)  ELT L 274, 20.10.2005, lk 105. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/105/EÜ.

3

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/43

---

KOMISJONI OTSUS,

6. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/804/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni otsust 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2002/627/EÜ artikli 4 lõikele 2 peab komisjon jälgima liikmesriikide koostatud nende reguleerivate asutuste loetelu, kelle ülesanne on elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turu igapäevase tegevuse järelevalve. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2002/627/EÜ artikli 4 lõikele 2 peab komisjon jälgima liikmesriikide koostatud nende reguleerivate asutuste loetelu, kelle ülesanne on elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turu igapäevase tegevuse järelevalve.

| (2) | Asjaomaste reguleerivate ametiasutuste loetelu on vaja ajakohastada, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ning mõne liikmesriigi muudatusi seoses kõnealuste ametiasutuste nimede või ülesannetega, |
| --- | --- |

(2)

Asjaomaste reguleerivate ametiasutuste loetelu on vaja ajakohastada, et võtta arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist ning mõne liikmesriigi muudatusi seoses kõnealuste ametiasutuste nimede või ülesannetega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/627/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 6. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 200, 30.7.2002, lk 38. Otsust on muudetud otsusega 2004/641/EÜ (ELT L 293, 16.9.2004, lk 30).

1

---

LISA

„ПРИЛОЖЕНИЕ — ANEXO — PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — ANNEKS — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA — ANEXĂ

EUROOPA REGULEERIVATE ASUTUSTE TÖÖRÜHMA LIIKMETE LOETELU

| Riik | Siseriiklik reguleeriv asutus |
| --- | --- |
| Belgique/België | Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)
  Belgisch Instituut voor postdiensten en telecommunicatie (BIPT) |
| България | Комисия за регулиране на съобщенията (КРС) |
| Bulgaria | Communications Regulation Commission (CRC) |
| Česká republika | Český telekomunikační úřad (ČTÚ) |
| Danmark | IT- og Telestyrelsen — National IT and Telecom Agency (NITA) |
| Deutschland | Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA) |
| Eesti | Sideamet (SIDEAMET) |
| Ελλάδα | Εθνική Επιτροπή Τηλεπικοινωνιών και Ταχυδρομείων |
| Elláda | Hellenic Telecommunications and Post Commission (EETT) |
| España | Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones (CMT) |
| France | Autorité de régulation des communications électroniques et des postes (ARCEP) |
| Ireland | Commission for Communications Regulation (ComReg) |
| Italia | Autorità per le garanzie nelle comunicazioni (AGCOM) |
| Κύπρος | Γραφείο Επιτρόπου Ρυθμίσεως Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών και Ταχυδρομείων (ΓΕΡΗΕΤ) |
| Kypros | Office of the Commissioner of Electronic Communications and Postal Regulation (OCECPR) |
| Latvija | Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK) |
| Lietuva | Ryšių reguliavimo tarnyba (RRT) |
| Luxembourg | Institut luxembourgeois de régulation (ILR) |
| Magyarország | Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) |
| Malta | L-Awtorità ta' Malta dwar il-Komunikazzjoni/Malta Communications Authority (MCA) |
| Nederland | Onafhankelijke Post en Telecommunicatie Autoriteit (OPTA) |
| Österreich | Rundfunk und Telekom Regulierungs-GmbH (RTR) |
| Polska | Urząd Komunikacji Elektronicznej (UKE) |
| Portugal | Autoridade Nacional de Comunicações (Anacom) |
| România | Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației (ANRCTI) |
| Slovenija | Agencija za pošto in elektronske komunikacije Republike Slovenije (APEK) |
| Slovensko | Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (TÚ SR) |
| Suomi/Finland | Viestintävirasto/Kommunikationsverket (FICORA) |
| Sverige | Post- och telestyrelsen (PTS) |
| United Kingdom | Office of Communications (Ofcom)” |

Riik

Siseriiklik reguleeriv asutus

Belgique/België

Institut belge des services postaux et des télécommunications (IBPT)

Belgisch Instituut voor postdiensten en telecommunicatie (BIPT)

България

Комисия за регулиране на съобщенията (КРС)

Bulgaria

Communications Regulation Commission (CRC)

Česká republika

Český telekomunikační úřad (ČTÚ)

Danmark

IT- og Telestyrelsen — National IT and Telecom Agency (NITA)

Deutschland

Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen (BNetzA)

Eesti

Sideamet (SIDEAMET)

Ελλάδα

Εθνική Επιτροπή Τηλεπικοινωνιών και Ταχυδρομείων

Elláda

Hellenic Telecommunications and Post Commission (EETT)

España

Comisión del Mercado de las Telecomunicaciones (CMT)

France

Autorité de régulation des communications électroniques et des postes (ARCEP)

Ireland

Commission for Communications Regulation (ComReg)

Italia

Autorità per le garanzie nelle comunicazioni (AGCOM)

Κύπρος

Γραφείο Επιτρόπου Ρυθμίσεως Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών και Ταχυδρομείων (ΓΕΡΗΕΤ)

Kypros

Office of the Commissioner of Electronic Communications and Postal Regulation (OCECPR)

Latvija

Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas komisija (SPRK)

Lietuva

Ryšių reguliavimo tarnyba (RRT)

Luxembourg

Institut luxembourgeois de régulation (ILR)

Magyarország

Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH)

Malta

L-Awtorità ta' Malta dwar il-Komunikazzjoni/Malta Communications Authority (MCA)

Nederland

Onafhankelijke Post en Telecommunicatie Autoriteit (OPTA)

Österreich

Rundfunk und Telekom Regulierungs-GmbH (RTR)

Polska

Urząd Komunikacji Elektronicznej (UKE)

Portugal

Autoridade Nacional de Comunicações (Anacom)

România

Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației (ANRCTI)

Slovenija

Agencija za pošto in elektronske komunikacije Republike Slovenije (APEK)

Slovensko

Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky (TÚ SR)

Suomi/Finland

Viestintävirasto/Kommunikationsverket (FICORA)

Sverige

Post- och telestyrelsen (PTS)

United Kingdom

Office of Communications (Ofcom)”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/45

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/805/ÜVJP,

6. detsember 2007,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Liitu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aafrika Liidust (AL) on viimastel aastatel saanud strateegiline osaleja kontinentaaltasandil ning Euroopa Liidu (EL) tähtis rahvusvaheline partner. |
| --- | --- |

(1)

Aafrika Liidust (AL) on viimastel aastatel saanud strateegiline osaleja kontinentaaltasandil ning Euroopa Liidu (EL) tähtis rahvusvaheline partner.

| (2) | EL on mitmel korral tunnustanud Aafrika Liidu olulist rolli ja saavutusi, sealhulgas EL strateegias „Euroopa Liit ja Aafrika: liikumine strateegilise partnerluse suunas” (edaspidi „ELi Aafrika-strateegia”), mis võeti Euroopa Ülemkogus vastu 15. ja 16. detsembril 2005. |
| --- | --- |

(2)

EL on mitmel korral tunnustanud Aafrika Liidu olulist rolli ja saavutusi, sealhulgas EL strateegias „Euroopa Liit ja Aafrika: liikumine strateegilise partnerluse suunas” (edaspidi „ELi Aafrika-strateegia”), mis võeti Euroopa Ülemkogus vastu 15. ja 16. detsembril 2005.

| (3) | Euroopa Ülemkogu kohustus 14. ja 15. detsembril 2006 tugevdama ELi ja Aafrika vahelist strateegilist partnerlust ning seoses sellega tõhustama ELi kohalolekut Aafrika Liidus Addis Abebas, mis on üks konkreetne meede 2007. aasta asjaomaste esmatähtsate meetmete raames. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu kohustus 14. ja 15. detsembril 2006 tugevdama ELi ja Aafrika vahelist strateegilist partnerlust ning seoses sellega tõhustama ELi kohalolekut Aafrika Liidus Addis Abebas, mis on üks konkreetne meede 2007. aasta asjaomaste esmatähtsate meetmete raames.

| (4) | Addis Abebas baseeruva Euroopa Liidu eriesindaja nimetamist Aafrika Liitu peetakse sobivaks meetmeks ELi alalise tõhustatud kohaloleku tagamiseks Aafrika Liidus. |
| --- | --- |

(4)

Addis Abebas baseeruva Euroopa Liidu eriesindaja nimetamist Aafrika Liitu peetakse sobivaks meetmeks ELi alalise tõhustatud kohaloleku tagamiseks Aafrika Liidus.

| (5) | Peasekretär/kõrge esindaja soovitas nimetada Koen Vervaeke Euroopa Liidu eriesindajaks Aafrika Liidus. |
| --- | --- |

(5)

Peasekretär/kõrge esindaja soovitas nimetada Koen Vervaeke Euroopa Liidu eriesindajaks Aafrika Liidus.

| (6) | Kuue kuu jooksul pärast käesoleva ühismeetme jõustumist viimistletakse ja tugevdatakse täiendavalt ELi eriesindaja büroo pikaajalisi struktuure, tuginedes eesistujariigi poolt tihedas koostöös peasekretäri/kõrge esindaja, ELi eriesindaja ja komisjoniga koostatud aruandele. |
| --- | --- |

(6)

Kuue kuu jooksul pärast käesoleva ühismeetme jõustumist viimistletakse ja tugevdatakse täiendavalt ELi eriesindaja büroo pikaajalisi struktuure, tuginedes eesistujariigi poolt tihedas koostöös peasekretäri/kõrge esindaja, ELi eriesindaja ja komisjoniga koostatud aruandele.

| (7) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(7)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Nimetamine

Koen Vervaeke nimetatakse käesolevaga Euroopa Liidu eriesindajaks Aafrika Liidus ajavahemikuks 6. detsembrist 2007 kuni 31. detsembrini 2008. Eriesindaja alaline töökoht on Addis Abebas.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

Euroopa Liidu eriesindaja volitused põhinevad ELi ühtsetel poliitikaeesmärkidel, et toetada Aafrika jõupingutusi rahumeelse, demokraatliku ja jõuka tuleviku loomisel vastavalt ELi Aafrika-strateegias sätestatule. Kõnealused eesmärgid hõlmavad järgmist:

| a) | ELi poliitilise dialoogi ja Aafrika Liiduga laiemate suhete tõhustamine; |
| --- | --- |

a)

ELi poliitilise dialoogi ja Aafrika Liiduga laiemate suhete tõhustamine;

| b) | ELi ja ALi partnerluse tugevdamine kõigis ELi Aafrika-strateegias esitatud valdkondades, aidates kaasa ELi Aafrika-strateegia arendamisele ja rakendamisele koostöös ALiga, austades Aafrika omavastutuse põhimõtet ja tehes kooskõlastatult mitmepoolsete partneritega tihedamat koostööd Aafrika esindajatega mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

b)

ELi ja ALi partnerluse tugevdamine kõigis ELi Aafrika-strateegias esitatud valdkondades, aidates kaasa ELi Aafrika-strateegia arendamisele ja rakendamisele koostöös ALiga, austades Aafrika omavastutuse põhimõtet ja tehes kooskõlastatult mitmepoolsete partneritega tihedamat koostööd Aafrika esindajatega mitmepoolsetel foorumitel;

| c) | Aafrika Liiduga koos töötamine ja talle abi osutamine, toetades institutsioonilist arengut ja tugevdades ELi ja ALi institutsioonide suhteid, sealhulgas arenguabi kaudu, et edendada järgmisi valdkondi:






  — | rahu ja julgeolek: näha ette, hoida ära, suunata, vahendada ja lahendada konflikte, toetada jõupingutusi rahu ja stabiilsuse edendamisel, toetada konfliktijärgset ülesehitustööd; |
| --- | --- | --- |

c)

Aafrika Liiduga koos töötamine ja talle abi osutamine, toetades institutsioonilist arengut ja tugevdades ELi ja ALi institutsioonide suhteid, sealhulgas arenguabi kaudu, et edendada järgmisi valdkondi:

—

rahu ja julgeolek: näha ette, hoida ära, suunata, vahendada ja lahendada konflikte, toetada jõupingutusi rahu ja stabiilsuse edendamisel, toetada konfliktijärgset ülesehitustööd;

| — | inimõigused ja valitsemistava: edendada ja kaitsta inimõigusi; edendada põhivabadusi ja õigusriigi austamist; toetada poliitilise dialoogi ning finants- ja tehnilise abi kaudu Aafrika jõupingutusi valitsemistava järelevalvel ja parandamisel; toetada osalusdemokraatia ja vastutuse suurendamist; toetada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning täiendavalt edendada jõupingutusi käsitlemaks laste ja relvastatud konfliktide teema kõiki aspekte; |
| --- | --- |

—

inimõigused ja valitsemistava: edendada ja kaitsta inimõigusi; edendada põhivabadusi ja õigusriigi austamist; toetada poliitilise dialoogi ning finants- ja tehnilise abi kaudu Aafrika jõupingutusi valitsemistava järelevalvel ja parandamisel; toetada osalusdemokraatia ja vastutuse suurendamist; toetada korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ning täiendavalt edendada jõupingutusi käsitlemaks laste ja relvastatud konfliktide teema kõiki aspekte;

| — | jätkusuutlik majanduskasv, piirkondlik integratsioon ja kaubandus: toetada jõupingutusi seoses vastastikuse seotusega ning hõlbustada inimeste juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, energiale ning infotehnoloogiale; edendada stabiilse, tõhusa ja õiguslikult ühtlustatud ettevõtluskeskkonna tekkimist; aidata Aafrikal integreeruda maailma kaubandussüsteemi, aidata Aafrika riikidel täita ELi eeskirju ja norme; toetada Aafrikat kliimamuutuse mõju tõrjumisel; |
| --- | --- |

—

jätkusuutlik majanduskasv, piirkondlik integratsioon ja kaubandus: toetada jõupingutusi seoses vastastikuse seotusega ning hõlbustada inimeste juurdepääsu veele ja kanalisatsioonile, energiale ning infotehnoloogiale; edendada stabiilse, tõhusa ja õiguslikult ühtlustatud ettevõtluskeskkonna tekkimist; aidata Aafrikal integreeruda maailma kaubandussüsteemi, aidata Aafrika riikidel täita ELi eeskirju ja norme; toetada Aafrikat kliimamuutuse mõju tõrjumisel;

| — | investeerimine inimestesse: toetada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, tervise, toiduohutuse ja hariduse valdkonnas, edendada vahetusprogramme, ülikoolide ja tippkeskuste võrgustikke, tegeleda rände algpõhjustega. |
| --- | --- |

—

investeerimine inimestesse: toetada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse, tervise, toiduohutuse ja hariduse valdkonnas, edendada vahetusprogramme, ülikoolide ja tippkeskuste võrgustikke, tegeleda rände algpõhjustega.

Lisaks sellele kavatsevad EL ja Aafrika luua ühisstrateegia, mis arendab edasi ja tugevdab nendevahelist strateegilist partnerlust. Aafrika Liit on ühisstrateegia rakendamisel peamine osaleja.

Artikkel 3

Volitused

Artiklis 2 nimetatud eesmärkide ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP)/Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (EJKP) seotud aspektide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas Aafrika Liidu ja selle komisjoniga asetleidvas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas Aafrika Liidu ja selle komisjoniga asetleidvas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi;

| b) | tagada piisaval tasemel poliitiline esindatus, mis kajastaks ELi tähtsust Aafrika Liidu poliitilise, finants- ja institutsioonilise koostöö partnerina ning ümberkorraldusi selles partnerluses, mille tingis ALi olulisemaks muutuv poliitiline roll maailmas; |
| --- | --- |

b)

tagada piisaval tasemel poliitiline esindatus, mis kajastaks ELi tähtsust Aafrika Liidu poliitilise, finants- ja institutsioonilise koostöö partnerina ning ümberkorraldusi selles partnerluses, mille tingis ALi olulisemaks muutuv poliitiline roll maailmas;

| c) | juhul kui nõukogu teeb sellise otsuse, esindada ELi seisukohti ja poliitikaid, kui ALil on oluline roll kriisiolukordades, mille jaoks ELi eriesindajat pole nimetatud; |
| --- | --- |

c)

juhul kui nõukogu teeb sellise otsuse, esindada ELi seisukohti ja poliitikaid, kui ALil on oluline roll kriisiolukordades, mille jaoks ELi eriesindajat pole nimetatud;

| d) | aidata saavutada ELi poliitikate ja tegevuse paremat sidusust, järjepidevust ja koordineeritust Aafrika Liidu poliitikate ja tegevusega ning anda panus laiema partnerite rühma ning selle ja Aafrika Liidu vaheliste suhete koordineerimise tõhustamisele; |
| --- | --- |

d)

aidata saavutada ELi poliitikate ja tegevuse paremat sidusust, järjepidevust ja koordineeritust Aafrika Liidu poliitikate ja tegevusega ning anda panus laiema partnerite rühma ning selle ja Aafrika Liidu vaheliste suhete koordineerimise tõhustamisele;

| e) | jälgida tähelepanelikult ja anda aru kõikidest asjakohastest arengutest Aafrika Liidu tasemel; |
| --- | --- |

e)

jälgida tähelepanelikult ja anda aru kõikidest asjakohastest arengutest Aafrika Liidu tasemel;

| f) | säilitada tihedad kontaktid Aafrika Liidu komisjoni, teiste ALi asutuste, ALi juures asuvate Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide ja ALi liikmesriikide esindustega; |
| --- | --- |

f)

säilitada tihedad kontaktid Aafrika Liidu komisjoni, teiste ALi asutuste, ALi juures asuvate Aafrika allpiirkondlike organisatsioonide ja ALi liikmesriikide esindustega;

| g) | hõlbustada suhteid ja koostööd Aafrika Liidu ja Aafrika allpiirkondlike organisatsioonidega, eelkõige neis valdkondades, mida EL toetab; |
| --- | --- |

g)

hõlbustada suhteid ja koostööd Aafrika Liidu ja Aafrika allpiirkondlike organisatsioonidega, eelkõige neis valdkondades, mida EL toetab;

| h) | nõustada ja toetada ALi tema taotluse korral valdkondades, mis on sätestatud ELi Aafrika-strateegias; |
| --- | --- |

h)

nõustada ja toetada ALi tema taotluse korral valdkondades, mis on sätestatud ELi Aafrika-strateegias;

| i) | nõustada ja toetada ALi kriisiohjamise suutlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

i)

nõustada ja toetada ALi kriisiohjamise suutlikkuse suurendamisel;

| j) | ülesannete selge jaotuse alusel koordineerida ja toetada ELi eriesindajate tegevust, kellel on volitused ALi liikmesriikides/piirkondades tegutsemiseks; ning |
| --- | --- |

j)

ülesannete selge jaotuse alusel koordineerida ja toetada ELi eriesindajate tegevust, kellel on volitused ALi liikmesriikides/piirkondades tegutsemiseks; ning

| k) | säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate ALi peamiste rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜROga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKP küsimustes. |
| --- | --- |

k)

säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate ALi peamiste rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜROga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/EJKP küsimustes.

Artikkel 4

Volituste rakendamine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes peasekretäri/kõrge esindaja alluvuses ja temalt saadud tegevusjuhiste kohaselt.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volitustega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma ajavahemikuks 6. detsembrist 2007 kuni 31. maini 2008 on 1 200 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatakse kulutusi alates 6. detsembrist 2007. Kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et ükski eelrahastamise vahend ei jää ühenduse omandisse.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

4.   Euroopa Liidu eriesindaja volitustega seotud kulud ajavahemikul 1. juunist 2008 kuni 31. detsembrini 2008 kaetakse nõukogu eraldi aktiga, millega sätestatakse vastav lähtesumma.

Artikkel 6

Meeskonna koosseis

1.   Oma volituste ja vastavate talle eraldatud rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest, konsulteerides sealjuures eesistujariigiga, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, ning tehes tihedat koostööd komisjoniga. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab peasekretäri/kõrget esindajat oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja Euroopa Liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku mõne isikkoosseisu liikme lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või ELi institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või ELi institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib samuti ELi eriesindaja juurde määrata. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema ELi liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või ELi institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   Pärast artiklis 14 nimetatud algperioodi lõpuleviimist tegutsevad ELi eriesindaja büroo poliitikaosakonnast, rahu- ja julgeolekuosakonnast ning haldusosakonnast.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja ta töötajate privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja missiooni ja tema isikkoosseisu moodustamiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised määratakse kindlaks koos vastuvõtva osapoole/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe turvalisus

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (1) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline abi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Eesistujariik, komisjon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab vastavalt oma volitustele ja julgeoleku olukorrale tema geograafilises vastutusalas oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku eesmärgil kõik otstarbekad meetmed kooskõlas Euroopa Liidu poliitikaga Euroopa Liidu lepingu V jaotise alusel väljapoole Euroopa Liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise kord missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite haldamine ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaan; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab muu hulgas missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja protseduurilisi julgeolekumeetmeid ning millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise kord missiooni piirkonda ja piirkonnas, julgeoleku alaste juhtumite haldamine ja missiooni situatsiooni- ja evakueerimisplaan;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole ELi lähetatud isikkooseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole ELi lähetatud isikkooseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole ELi lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole ELi lähetatavad liikmed, sealhulgas isikkoosseisu kohalikud liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades kirjalikke aruandeid nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile esitatavate vahearuannete ja volituste rakendamist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajadusel annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Regulaarsed kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Peasekretäri/kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja aru anda üldasjade ja välissuhete nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

ELi eriesindaja edendab ELi üldist poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki ELi vahendeid kasutatakse tegevuspaigas järjekindlalt, et saavutada ELi poliitilisi eesmärke. Seetõttu viiakse ELi eriesindaja tegevused kooskõlla eesistujariigi ja komisjoni ning vajadusel teiste piirkonnas tegutsevate ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide missioonidele ja komisjoni delegatsioonidele.

Kohapeal toimub tihe koostöö eesistujariigiga, komisjoniga ning liikmesriikide delegatsioonide juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata Euroopa Liidu eriesindajat tema volituste rakendamisel. ELi eriesindaja teeb samuti koostööd teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva ühismeetme rakendamine ja selle kooskõla teiste ELi meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab peasekretärile/kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne 2008. aasta septembri lõppu üksikasjaliku aruande volituste täitmise kohta. Nimetatud aruanne on aluseks volituste hindamisel asjaomastes töörühmades ning poliitika- ja julgeolekukomitee poolt. Sellega seoses esitab peasekretär/kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele asjakohased soovitused.

Artikkel 14

Esialgne korraldus ja edasine ülesehitus

1.   Tihedas koostöös peasekretäri/kõrge esindajaga, ELi eriesindajaga ja komisjoniga annab eesistujariik nõukogule 2008. aasta aprilli keskpaigaks aru büroo loomise kohta volituste algperioodil ning büroo edasise ülesehitamise ja struktureerimise kohta artiklis 1 sätestatud volitusteperioodi lõpuni. Aruandes käsitletakse eelkõige järgmiseid küsimusi:

| — | pikaajalised struktuurid ja menetlused; |
| --- | --- |

—

pikaajalised struktuurid ja menetlused;

| — | aruandlussüsteem; |
| --- | --- |

—

aruandlussüsteem;

| — | võrdsete tingimuste saavutamine sarnaseid funktsioone täitvatele töötajatele kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

—

võrdsete tingimuste saavutamine sarnaseid funktsioone täitvatele töötajatele kõigil tasanditel.

Aruande vaatab läbi nõukogu, kes teeb otsuse sobivate järelmeetmete kohta.

2.   Tihedas koostöös peasekretäri/kõrge esindaja, ELi eriesindaja ja komisjoniga esitab eesistujariik nõukogule enne 2008. aasta oktoobri lõppu üksikasjaliku aruande büroo ja selle korralduse tuleviku kohta.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 16

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).

1

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/50

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/806/ÜVJP,

6. detsember 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) kestusega kolm aastat. EUPOL COPPSi täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel (1) kestusega kolm aastat. EUPOL COPPSi täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006.

| (2) | Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised; nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses; lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised; nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses; lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem.

| (3) | Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei piira missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei piira missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees.

| (4) | Missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus. |
| --- | --- |

(4)

Missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus.

| (5) | Ühismeedet 2005/797/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Ühismeedet 2005/797/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/797/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Tsiviiloperatsiooni ülem
  1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EUPOL COPPSi tsiviiloperatsiooni ülem.
  2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPOL COPPSi strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.
  4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.
  5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.
  6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EUPOL COPPSi tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EUPOL COPPSi strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.”

| 2) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Missiooni juht
  1.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.
  2.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.
  3.   Missiooni juht annab juhiseid kogu missiooni isikkoosseisule EUPOL COPPSi tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid juhiseid järgides.
  4.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.
  5.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus või ELi institutsioon.
  6.   Missiooni juht esindab EUPOL COPPSi operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.
  7.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Missiooni juht

1.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

2.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

3.   Missiooni juht annab juhiseid kogu missiooni isikkoosseisule EUPOL COPPSi tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid juhiseid järgides.

4.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

5.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus või ELi institutsioon.

6.   Missiooni juht esindab EUPOL COPPSi operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

7.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.”

| 3) | Artikli 8 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest. |
| --- | --- |

3)

Artikli 8 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

| 4) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Käsuliin
  1.   EUPOL COPPSil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPOL COPPSi poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on, poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses, EUPOL COPPSi ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.
  4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.
  5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPOL COPPSi kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Käsuliin

1.   EUPOL COPPSil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EUPOL COPPSi poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on, poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses, EUPOL COPPSi ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EUPOL COPPSi kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.”

| 5) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine
  1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta operatsiooni plaani. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.
  3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta operatsiooni plaani. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.”

| 6) | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Julgeolek
  1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPOL COPPSi jaoks kooskõlas artiklitega 5a ja 10, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.
  2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.
  3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.
  4.   EUPOL COPPSi isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täiendkoolitust.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EUPOL COPPSi jaoks kooskõlas artiklitega 5a ja 10, tehes seda koostöös nõukogu julgeolekubürooga.

2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3.   Missiooni juhti abistab missiooni julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4.   EUPOL COPPSi isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt missiooni julgeolekuametniku korraldatud täiendkoolitust.”

| 7) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 16a
  Valveteenistus
  EUPOL COPPSi jaoks aktiveeritakse valveteenistus.” |
| --- | --- |

7)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 16a

Valveteenistus

EUPOL COPPSi jaoks aktiveeritakse valveteenistus.”

| 8) | Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:
  „Artikli 11 lõike 1 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi nimetamise kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.”. |
| --- | --- |

8)

Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:

„Artikli 11 lõike 1 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi nimetamise kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.”.

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk. 65.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).”

2

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/53 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/53

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/807/ÜVJP,

6. detsember 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah). (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. novembril 2005 vastu ühismeetme 2005/889/ÜVJP, millega asutatakse Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Rafah piiriületuspunktis (EU BAM Rafah). (1)

| (2) | Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised. Nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses. Lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kiitis 18. juunil 2007 heaks ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide juhtimis- ja kontrollistruktuuri suunised. Nendes suunistes nähakse eelkõige ette, et tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib strateegilisel tasandil kõigi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide planeerimist ja läbiviimist, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/ÜVJP kõrge esindaja üldises alluvuses. Lisaks nähakse suunistes ette, et nõukogu sekretariaadi raames asutatud tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on iga kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni puhul tsiviiloperatsiooni ülem.

| (3) | Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees. |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud juhtimis- ja kontrollistruktuur ei tohiks piirata missiooni eelarve täitmisel missiooni juhi lepingulisi kohustusi komisjoni ees.

| (4) | Missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus. |
| --- | --- |

(4)

Missiooni jaoks tuleks aktiveerida nõukogu sekretariaadi raames asutatud valveteenistus.

| (5) | Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2005/889/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 4a
  Tsiviiloperatsiooni ülem
  1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EU BAM Rafah tsiviiloperatsiooni ülem.
  2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EU BAM Rafah missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.
  4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.
  5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.
  6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.” |
| --- | --- |

1.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4a

Tsiviiloperatsiooni ülem

1.   Tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse direktor on EU BAM Rafah tsiviiloperatsiooni ülem.

2.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhib ja kontrollib EU BAM Rafah missiooni strateegilisel tasandil, tehes seda poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem tagab nõukogu otsuste ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsuste nõuetekohase ja tõhusa rakendamise, sealhulgas missiooni juhile strateegilisel tasandil nõuetekohaselt antud juhiste kaudu.

4.   Kogu lähetatud isikkoosseis jääb asjaomase lähetajariigi siseriiklike asutuste või ELi institutsiooni täieliku käsutamisõiguse alla. Siseriiklikud asutused annavad oma isikkoosseisu, meeskondade ja üksuste operatiivjuhtimise üle tsiviiloperatsiooni ülemale.

5.   Tsiviiloperatsiooni ülem kannab üldist vastutust ELi vastutuskohustuse nõuetekohase täitmise eest.

6.   Tsiviiloperatsiooni ülem ja Euroopa Liidu eriesindaja konsulteerivad vajaduse korral teineteisega.”

| 2. | Artikli 5 lõiked 2 kuni 5 asendatakse järgmisega:
  „2.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.
  3.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.
  4.   Missiooni juht annab juhiseid kogu missiooni isikkoosseisule EU BAM Rafah tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid juhiseid järgides.
  5.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.
  6.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus või ELi institutsioon.
  7.   Missiooni juht esindab EU BAM Rafah missiooni operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.
  8.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõiked 2 kuni 5 asendatakse järgmisega:

„2.   Missiooni juht vastutab missiooni eest ning juhib ja kontrollib seda kohapeal.

3.   Missiooni juht juhib ja kontrollib operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu, meeskondi ja üksusi tsiviiloperatsiooni ülema määratud korras, vastutades ühtlasi töökorralduse ja logistika, sealhulgas missiooni käsutusse antud varade, ressursside ja teabe eest.

4.   Missiooni juht annab juhiseid kogu missiooni isikkoosseisule EU BAM Rafah tõhusaks läbiviimiseks kohapeal, vastutades missiooni koordineerimise ja igapäevase juhtimise eest tsiviiloperatsiooni ülema poolt strateegilisel tasandil antavaid juhiseid järgides.

5.   Missiooni juht vastutab missiooni eelarve täitmise eest. Selleks allkirjastab missiooni juht komisjoniga lepingu.

6.   Missiooni juht vastutab isikkoosseisu distsiplinaarkontrolli eest. Lähetatud isikkoosseisu suhtes võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik asutus või ELi institutsioon.

7.   Missiooni juht esindab EU BAM Rafah missiooni operatsioonide piirkonnas ning tagab missiooni asjakohase nähtavuse.

8.   Missiooni juht kooskõlastab vajaduse korral oma tegevuse teiste ELi osalejatega kohapeal. Missiooni juht saab, ilma et see piiraks käsuliini kohaldamist, Euroopa Liidu eriesindajalt kohapeal poliitilisi juhiseid.”

| 3. | Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest. |
| --- | --- |

3.

Artikli 7 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kogu isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb missiooni huvides. Kogu isikkoosseis peab kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

| 4. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Käsuliin
  1.   EU BAM Rafah missioonil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EU BAM Rafah poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.
  3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EU BAM Rafah ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.
  4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.
  5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EU BAM Rafah missiooni kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Käsuliin

1.   EU BAM Rafah missioonil on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonil.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel EU BAM Rafah poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Tsiviiloperatsiooni ülem on poliitika- ja julgeolekukomitee poliitilise kontrolli all ja strateegilisel juhtimisel ning peasekretäri/kõrge esindaja üldises alluvuses EU BAM Rafah ülem strateegilisel tasandil, jagades missiooni juhile juhiseid ning andes talle nõu ja tehnilist abi.

4.   Tsiviiloperatsiooni ülem annab nõukogule aru peasekretäri/kõrge esindaja kaudu.

5.   Missiooni juht juhib ja kontrollib EU BAM Rafah missiooni kohapeal ning allub otseselt tsiviiloperatsiooni ülemale.”

| 5. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine
  1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta operatsiooni plaani. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.
  3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist. Nõukogu volitab käesolevaga poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema selleks asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune volitus sisaldab õigust nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta operatsiooni plaani. Samuti sisaldab see õigust missiooni juhi ametisse nimetamist käsitlevate edasiste otsuste vastuvõtmiseks. Missiooni eemärkide ja lõpetamise osas jääb otsustusõigus nõukogule.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab tsiviiloperatsiooni ülemalt ja missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel ja vajaduse korral aruandeid nende vastutusalas olevate küsimuste kohta.”

| 6. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Julgeolek
  1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EU BAM Rafah jaoks kooskõlas artiklitega 4a ja 9, tehes seda koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga (edaspidi „nõukogu julgeolekubüroo”).
  2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.
  3.   Missiooni juhti abistab julgeoleku vanemametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.
  4.   EU BAM Rafah isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt julgeoleku vanemametniku korraldatud täiendkoolitust.” |
| --- | --- |

6.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Julgeolek

1.   Tsiviiloperatsiooni ülem juhendab missiooni juhti julgeolekumeetmete planeerimisel ning tagab nende nõuetekohase ja tõhusa rakendamise EU BAM Rafah jaoks kooskõlas artiklitega 4a ja 9, tehes seda koostöös nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga (edaspidi „nõukogu julgeolekubüroo”).

2.   Missiooni juht vastutab operatsiooni julgeoleku ning operatsiooni suhtes kohaldatavate minimaalsete julgeolekunõuete järgimise tagamise eest kooskõlas Euroopa Liidu lepingu V jaotise ja seda täiendavate dokumentide kohase Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb väljapoole ELi operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeolekut.

3.   Missiooni juhti abistab julgeoleku vanemametnik, kes annab aru missiooni juhile ja hoiab ka tihedat ametialast kontakti nõukogu julgeolekubürooga.

4.   EU BAM Rafah isikkoosseisu liikmed läbivad enne teenistuskohustuste täitmisele asumist kohustusliku julgeolekukoolituse kooskõlas operatsiooni plaaniga. Isikkoosseis saab missiooni toimumiskohas regulaarselt julgeoleku vanemametniku korraldatud täiendkoolitust.”

| 7. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 15a
  Valveteenistus
  EU BAM Rafah jaoks aktiveeritakse valveteenistus.” |
| --- | --- |

7.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15a

Valveteenistus

EU BAM Rafah jaoks aktiveeritakse valveteenistus.”

| 8. | Artiklile 18 lisatakse järgmine lõik:
  „Artikli 10 lõike 1 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi nimetamise kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.” |
| --- | --- |

8.

Artiklile 18 lisatakse järgmine lõik:

„Artikli 10 lõike 1 kohane poliitika- ja julgeolekukomitee otsus missiooni juhi nimetamise kohta avaldatakse samuti Euroopa Liidu Teatajas.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  ELT L 327, 14.12.2005, lk. 28.

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/438/EÜ (ELT L 164, 26.6.2007, lk 24).”

2

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/56

---

NÕUKOGU OTSUS 2007/808/ÜVJP,

6. detsember 2007,

millega muudetakse otsust 2006/807/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 14. novembri 2005. aasta ühismeedet 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 2 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõike 2 teise taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 14. novembril 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel kestusega kolm aastat. Missiooni täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 14. novembril 2005. aastal vastu ühismeetme 2005/797/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta Palestiina aladel kestusega kolm aastat. Missiooni täitmisetapp algas 1. jaanuaril 2006.

| (2) | Nõukogu võttis 20. novembril 2006. aastal vastu otsuse 2006/807/ÜVJP, (2) milles määrati kindlaks, et ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2007 on missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud eelarve 2 800 000. eurot. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. novembril 2006. aastal vastu otsuse 2006/807/ÜVJP, (2) milles määrati kindlaks, et ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2007 on missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud eelarve 2 800 000. eurot.

| (3) | Kõnealusest eelarvest võib katta kulutusi, mis on seotud missiooni tegevusega ajavahemikul 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 2008. aasta 29. veebruarini, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealusest eelarvest võib katta kulutusi, mis on seotud missiooni tegevusega ajavahemikul 2007. aasta 1. jaanuarist kuni 2008. aasta 29. veebruarini,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/807/ÜVJP artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Ajavahemikul 1. jaanuar 2007 kuni 29. veebruar 2008 on missiooni tegevusega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lõplik eelarve 2 800 000 eurot.

2.   Nõukogu otsustab enne 2008. aasta 29. veebruari EUPOL COPPS eelarve ajavahemikuks 1. märts 2008 kuni 31. detsember 2008.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  ELT L 300, 17.11.2005, lk 65.

1

(2)  ELT L 329, 25.11.2006, lk 76.

2

---

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/57

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/809/ÜVJP,

6. detsember 2007,

millega muudetakse ühismeedet 2007/108/ÜVJP, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/108/ÜVJP, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. veebruaril 2007 vastu ühismeetme 2007/108/ÜVJP, millega pikendatakse Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi. (1)

| (2) | Nõukogu võttis 19. aprillil 2007 vastu otsuse 2007/238/ÜVJP, (2) millega nimetati Torben Brylle Euroopa Liidu eriesindajaks Sudaani ajavahemikuks 1. maist 2007 kuni 29. veebruarini 2008. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 19. aprillil 2007 vastu otsuse 2007/238/ÜVJP, (2) millega nimetati Torben Brylle Euroopa Liidu eriesindajaks Sudaani ajavahemikuks 1. maist 2007 kuni 29. veebruarini 2008.

| (3) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (3) (EUFOR Tchad/RCA), milles määratletakse ka Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja roll seoses Euroopa Liidu sõjalise operatsiooniga. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (3) (EUFOR Tchad/RCA), milles määratletakse ka Sudaani määratud Euroopa Liidu eriesindaja roll seoses Euroopa Liidu sõjalise operatsiooniga.

| (4) | Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Sudaani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2007/108/ÜVJP muudetakse käesolevaga järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 olemasolev tekst muutub lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:
  „2.   Euroopa Liidu eriesindaja volitused põhinevad lisaks ka Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel, mis on sätestatud nõukogu ühismeetmes 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (4) (EUFOR Tchad/RCA). |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 olemasolev tekst muutub lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:

„2.   Euroopa Liidu eriesindaja volitused põhinevad lisaks ka Euroopa Liidu poliitilistel eesmärkidel, mis on sätestatud nõukogu ühismeetmes 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (4) (EUFOR Tchad/RCA).

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Volitused
  1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindaja volitused järgmised:






  a) | olla ühenduses Aafrika Liidu, Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Volitused

1.   Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindaja volitused järgmised:

a)

olla ühenduses Aafrika Liidu, Sudaani valitsuse, Lõuna-Sudaani valitsuse, Darfuri relvastatud rühmituste ja teiste Sudaani osapoolte ja valitsusväliste organisatsioonidega ning säilitada tihe koostöö ÜRO ja teiste asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada liidu poliitilisi eesmärke;

| b) | esindada liitu Darfur-Darfuri dialoogis, ühiskomitee kõrgetasemelistel kohtumistel ning vajaduse korral muudel asjakohastel kohtumistel; |
| --- | --- |

b)

esindada liitu Darfur-Darfuri dialoogis, ühiskomitee kõrgetasemelistel kohtumistel ning vajaduse korral muudel asjakohastel kohtumistel;

| c) | esindada võimaluse korral liitu üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe hindamiskomisjonides; |
| --- | --- |

c)

esindada võimaluse korral liitu üldise rahukokkuleppe ja Darfuri rahukokkuleppe hindamiskomisjonides;

| d) | jälgida Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamise arengut; |
| --- | --- |

d)

jälgida Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamise arengut;

| e) | tagada kooskõla Darfuris läbiviidavale kriisiohjamisele antava liidu abi ja Sudaaniga arendatavate liidu üldiste poliitiliste suhete vahel; |
| --- | --- |

e)

tagada kooskõla Darfuris läbiviidavale kriisiohjamisele antava liidu abi ja Sudaaniga arendatavate liidu üldiste poliitiliste suhete vahel;

| f) | jälgida Sudaanis olukorda seoses inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning karistamatusevastase võitlusega ning säilitada korrapäraseid kontakte Sudaani ametiasutuste, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga, piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga; |
| --- | --- |

f)

jälgida Sudaanis olukorda seoses inimõigustega, sealhulgas laste ja naiste õigustega, ning karistamatusevastase võitlusega ning säilitada korrapäraseid kontakte Sudaani ametiasutuste, Aafrika Liidu ja ÜROga, eelkõige ÜRO Inimõiguste Ülemkomissari Ametiga, piirkonnas tegutsevate inimõiguste vaatlejatega ning Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Prokuratuuriga;

| g) | olla ühenduses eesistujariigi, peasekretäri/kõrge esindaja, ELi operatsiooni ülema ja operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajaga, et tagada nende ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisega seotud tegevuse tihe kooskõlastamine; samuti tagatakse tihe kooskõlastamine komisjoni delegatsioonidega kohapeal; |
| --- | --- |

g)

olla ühenduses eesistujariigi, peasekretäri/kõrge esindaja, ELi operatsiooni ülema ja operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajaga, et tagada nende ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisega seotud tegevuse tihe kooskõlastamine; samuti tagatakse tihe kooskõlastamine komisjoni delegatsioonidega kohapeal;

| h) | abistada peasekretäri/kõrget esindajat ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisel ÜRO, Tšaadi ametiasutustega, Kesk-Aafrika Vabariigi ja naaberriikide ametiasutustega ning teiste asjaomaste osapooltega suhtlemisel; |
| --- | --- |

h)

abistada peasekretäri/kõrget esindajat ühismeetme 2007/677/ÜVJP rakendamisel ÜRO, Tšaadi ametiasutustega, Kesk-Aafrika Vabariigi ja naaberriikide ametiasutustega ning teiste asjaomaste osapooltega suhtlemisel;

| i) | anda operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajale ilma käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid eelkõige küsimustes, millel on piirkondlik poliitiline mõõde; |
| --- | --- |

i)

anda operatsiooni EUFOR Tchad/RCA ELi relvajõudude juhatajale ilma käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid eelkõige küsimustes, millel on piirkondlik poliitiline mõõde;

| j) | konsulteerida vastavalt oma operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seonduvatele ametikohustusele ELi relvajõudude juhatajaga poliitilistes küsimustes, millel on julgeolekumõõde. |
| --- | --- |

j)

konsulteerida vastavalt oma operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seonduvatele ametikohustusele ELi relvajõudude juhatajaga poliitilistes küsimustes, millel on julgeolekumõõde.

2.   Oma volituste täitmiseks ELi eriesindaja muu hulgas:

| a) | säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle; |
| --- | --- |

a)

säilitab ülevaate kõigi liidu tegevuste üle;

| b) | tagab liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse AMISes; |
| --- | --- |

b)

tagab liidu osaluse koordineerituse ja ühtsuse AMISes;

| c) | tagab operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seotud ELi tegevuse tiheda kooskõlastatuse ja ühtsuse; |
| --- | --- |

c)

tagab operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA seotud ELi tegevuse tiheda kooskõlastatuse ja ühtsuse;

| d) | toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe, Darfuri rahukokkuleppe ja Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi ning |
| --- | --- |

d)

toetab poliitilist protsessi ning üldise rahukokkuleppe, Darfuri rahukokkuleppe ja Ida-Sudaani rahukokkuleppe rakendamisega seotud tegevusi ning

| e) | jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006) ja 1769 (2007) järgimist Sudaani osalejate poolt ning annab selle kohta aru.” |
| --- | --- |

e)

jälgib ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, eelkõige resolutsioonide 1556 (2004), 1564 (2004), 1591 (2005), 1593 (2005), 1672 (2006), 1679 (2006), 1706 (2006) ja 1769 (2007) järgimist Sudaani osalejate poolt ning annab selle kohta aru.”

| 3) | Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ja liidu abist AMISele ning olukorrast Sudaanis tervikuna ning samuti olukorrast Tšaadi Vabariigis ning Kesk-Aafrika Vabariigis seoses operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   ELi eriesindaja annab poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt aru olukorrast Darfuris ja liidu abist AMISele ning olukorrast Sudaanis tervikuna ning samuti olukorrast Tšaadi Vabariigis ning Kesk-Aafrika Vabariigis seoses operatsiooniga EUFOR Tchad/RCA.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

A. COSTA

---

(1)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 63.

1

(2)  ELT L 103, 20.4.2007, lk 52.

2

(3)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.

3

(4)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.”

4

---

Parandused

| 8.12.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 323/59 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 323/59

---

Komisjoni 13. novembri 2007. aasta otsuse 2007/775/EÜ (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/572/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mida on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist, Ungarist, Indiast, Korea Vabariigist, Mehhikost, Poolast, Lõuna-Aafrikast ja Ukrainast pärit terastrosside importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 312, 30. november 2007
  )

Otsuse 2007/775/EÜ avaldamine tühistatakse.

---