# Euroopa Liidu L 19/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide23. jaanuar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 19

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide23. jaanuar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 40/2008, 16. jaanuar 2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes | 1 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 40/2008, 16. jaanuar 2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 23.1.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.1.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 40/2008,

16. jaanuar 2008,

millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 6. mai 1996. aasta määrust (EÜ) nr 847/1996, millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel, (2) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (3) eriti selle artikleid 6 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusi varude taastamiseks, (4) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2166/2005, millega kehtestatakse meetmed Kantaabria mere ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari varude taastamiseks, (5) eriti selle artikleid 4 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, (6) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 509/2007, millega kehtestatakse La Manche'i lääneosa merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava, (7) eriti selle artikleid 3 ja 5,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 676/2007, millega kehtestatakse Põhjamere lesta- ja merikeelevarude püügi mitmeaastane majandamiskava, (8) eriti selle artikleid 6 ja 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruannet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ja kalavarudele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) aruannet.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud kogupüügimahu (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud kogupüügimahu (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.

| (3) | Et tagada lubatud kogupüügi ja kvootide tulemuslikku haldamist, tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. |
| --- | --- |

(3)

Et tagada lubatud kogupüügi ja kvootide tulemuslikku haldamist, tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.

| (4) | Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord tuleb kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine |
| --- | --- |

(4)

Kalanduse juhtimise põhimõtted ja teatav kord tuleb kehtestada ühenduse tasandil, et võimaldada liikmesriikidel tagada nende lipu all sõitvate laevade haldamine

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 on sätestatud olulised kalapüügivõimaluste jaotamisega seotud mõisted.

| (6) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, arvestades eriti komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (9) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (10) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (11) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (12) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (13) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (14) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (15) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (16) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (17) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) määrust (EÜ) nr 423/2004, nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (20) määrust (EÜ) nr 811/2004, nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (21) määrust (EÜ) nr 2166/2005, määrust (EÜ) nr 388/2006, nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (22) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (23) määrust (EÜ) nr 509/2007, nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks, (24) määrust (EÜ) nr 676/2007, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed (25). |
| --- | --- |

(6)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada vastavalt ühenduse asjakohastele õigusaktidele, arvestades eriti komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (9) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrust (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (10) komisjoni 20. mai 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (11) nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta, (12) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (13) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrust (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted, (14) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (15) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (16) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (17) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) määrust (EÜ) nr 423/2004, nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (20) määrust (EÜ) nr 811/2004, nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames, (21) määrust (EÜ) nr 2166/2005, määrust (EÜ) nr 388/2006, nõukogu 19. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 2015/2006, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega, (22) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, (23) määrust (EÜ) nr 509/2007, nõukogu 7. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks, (24) määrust (EÜ) nr 676/2007, ning nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1386/2007, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed (25).

| (7) | Tuleks selgitada, et kui üksnes teadusuuringute eesmärgil toimunud püügioperatsioonide käigus püütud mereorganisme müüakse, tuleks selliste püügioperatsioonide suhtes kohaldada samuti käesoleva määruse sätteid. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja ICES VIII püügipiirkonnas jätkata anšoovisepüügi suhtes ajutise püügipiirangute reguleerimise süsteemi kohaldamist. Komisjon peaks kehtestama anšoovise püügilimiidi ICES VIII püügipiirkonnas 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete ja mitmeaastase majandamiskava raames aset leidvate läbirääkimiste alusel. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks selgitada, et kui üksnes teadusuuringute eesmärgil toimunud püügioperatsioonide käigus püütud mereorganisme müüakse, tuleks selliste püügioperatsioonide suhtes kohaldada samuti käesoleva määruse sätteid. Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) nõuande kohaselt on vaja ICES VIII püügipiirkonnas jätkata anšoovisepüügi suhtes ajutise püügipiirangute reguleerimise süsteemi kohaldamist. Komisjon peaks kehtestama anšoovise püügilimiidi ICES VIII püügipiirkonnas 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete ja mitmeaastase majandamiskava raames aset leidvate läbirääkimiste alusel.

| (8) | ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes säilitada tobiapüügi suhtes ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata. |
| --- | --- |

(8)

ICESi nõuande kohaselt on vaja ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes säilitada tobiapüügi suhtes ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem ja see läbi vaadata.

| (9) | ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügikoormust. |
| --- | --- |

(9)

ICESi viimaste teadusnõuannete kohase üleminekumeetmena tuleks veelgi vähendada teatavate süvamereliikide püügikoormust.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav püügimaht ohustab kalapüügi jätkusuutlikkust. Seetõttu on asjakohane kehtestada lisatingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest selgub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav püügimaht ohustab kalapüügi jätkusuutlikkust. Seetõttu on asjakohane kehtestada lisatingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine.

| (11) | Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2007. aasta koosolekul vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Need meetmed on vaja rakendada. |
| --- | --- |

(11)

Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis oma 2007. aasta koosolekul vastu mitmed tehnilised ja kontrollimeetmed. Need meetmed on vaja rakendada.

| (12) | Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) osalised võtsid oma XXVI aastakoosolekul 2007. aastal vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis on avatud CCAMLRi liikmeks olevale heakskiidetud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealused piirangud ja tehnilised meetmed tuleks samuti rakendada. |
| --- | --- |

(12)

Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) osalised võtsid oma XXVI aastakoosolekul 2007. aastal vastu asjakohased püügipiirangud varude jaoks, mis on avatud CCAMLRi liikmeks olevale heakskiidetud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse laevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi jaoks püügi ja kaaspüügi piirangud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealused piirangud ja tehnilised meetmed tuleks samuti rakendada.

| (13) | Et täita ühenduse kui CCAMLRi lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks rakendada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2007–2008 kehtestatud lubatud kogupüük ning asjaomased ajapiirangud. |
| --- | --- |

(13)

Et täita ühenduse kui CCAMLRi lepinguosalise võetud rahvusvahelisi kohustusi, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks rakendada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2007–2008 kehtestatud lubatud kogupüük ning asjaomased ajapiirangud.

| (14) | Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.

| (15) | Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, (26) Fääri saarte (27) ja Gröönimaaga (28). |
| --- | --- |

(15)

Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras kalapüügiõiguste üle nõu pidanud Norra, (26) Fääri saarte (27) ja Gröönimaaga (28).

| (16) | Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügi- ja/või püügikoormuse piirangud ning muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama. |
| --- | --- |

(16)

Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügi- ja/või püügikoormuse piirangud ning muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus sellised soovitused rakendama.

| (17) | 2007. aastal aset leidnud arutelude käigus 2008. aasta alternatiivse, kilovatt-päevade arvu ülemmääral põhineva püügikoormuse reguleerimise süsteemi üle on selgunud, et siseriikliku halduskorra kohandamiseks püügikoormuse reguleerimise sellise süsteemiga on vaja pikemat tähtaega. 2008. aastal kasutatakse praegust püügikoormuse reguleerimise süsteemi, mis põhineb merel viibitud päevade arvul, jätkates 2008. aastal arutelu kilovatt-päevade arvul põhineva püügikoormuse reguleerimise üle eesmärgiga võtta selline süsteem kasutusele 2009. aastal. |
| --- | --- |

(17)

2007. aastal aset leidnud arutelude käigus 2008. aasta alternatiivse, kilovatt-päevade arvu ülemmääral põhineva püügikoormuse reguleerimise süsteemi üle on selgunud, et siseriikliku halduskorra kohandamiseks püügikoormuse reguleerimise sellise süsteemiga on vaja pikemat tähtaega. 2008. aastal kasutatakse praegust püügikoormuse reguleerimise süsteemi, mis põhineb merel viibitud päevade arvul, jätkates 2008. aastal arutelu kilovatt-päevade arvul põhineva püügikoormuse reguleerimise üle eesmärgiga võtta selline süsteem kasutusele 2009. aastal.

| (18) | Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks säilitatakse teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3. |
| --- | --- |

(18)

Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks säilitatakse teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3.

| (19) | Püügikoormuse juhtimise järelevalve ja kontrolli tõhustamiseks on vaja säilitada teatavad ajutised sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(19)

Püügikoormuse juhtimise järelevalve ja kontrolli tõhustamiseks on vaja säilitada teatavad ajutised sätted laevaseiresüsteemi andmete kasutamise kohta.

| (20) | Määruses (EÜ) nr 509/2007 sätestatud merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2. |
| --- | --- |

(20)

Määruses (EÜ) nr 509/2007 sätestatud merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2.

| (21) | Määruses (EÜ) nr 676/2007 sätestatud merilesta ja merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2. |
| --- | --- |

(21)

Määruses (EÜ) nr 676/2007 sätestatud merilesta ja merikeele püügikoormuse piirangute kohandamiseks tuleks kehtestada teistsugune kord, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud kogupüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 2.

| (22) | Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneranniku vete tursavarude ning ICESi VIIIc ja IXa püügipiirkonna merluusivarude ja norra salehomaari varude lubatavat püügikoormust on vaja kohandada püügikoormuse reguleerimise kava raames. |
| --- | --- |

(22)

Põhjamere, Skagerraki ja La Manche'i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneranniku vete tursavarude ning ICESi VIIIc ja IXa püügipiirkonna merluusivarude ja norra salehomaari varude lubatavat püügikoormust on vaja kohandada püügikoormuse reguleerimise kava raames.

| (23) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2008. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi. |
| --- | --- |

(23)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2008. aastal rakendada püügitegevuse suhtes teatavaid täiendavaid kontrollimeetmeid ja püügi tehnilisi tingimusi.

| (24) | ICESi teadusnõuannete kohaselt on sinise molva kaitsmise tagamiseks vaja lisaks püügipiirangutele võtta meetmed tema kudekogumite kaitseks ICES VI ja VII püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

(24)

ICESi teadusnõuannete kohaselt on sinise molva kaitsmise tagamiseks vaja lisaks püügipiirangutele võtta meetmed tema kudekogumite kaitseks ICES VI ja VII püügipiirkonnas.

| (25) | Teadusuuringud on näidanud, et püügitavad nakkevõrkude ja takervõrkudega püügil ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk VIII, IX, X ja XII püügipiirkonnas ohustavad tõsiselt süvamerekalade varusid. Kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kehtestada üleminekumeetmed, et kõnealune püük toimuks teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(25)

Teadusuuringud on näidanud, et püügitavad nakkevõrkude ja takervõrkudega püügil ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk VIII, IX, X ja XII püügipiirkonnas ohustavad tõsiselt süvamerekalade varusid. Kuni püsivamate meetmete võtmiseni on vaja kehtestada üleminekumeetmed, et kõnealune püük toimuks teatavatel tingimustel.

| (26) | Kooskõlas 26. novembri 2007. aasta Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste protokolliga tuleks veetavate püüniste selektiivsuse parandamiseks võetavaid tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vähendada merlangi vette tagasi laskmist Põhjameres, katsetada 2008. aasta esimesel poolel. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas 26. novembri 2007. aasta Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste protokolliga tuleks veetavate püüniste selektiivsuse parandamiseks võetavaid tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on vähendada merlangi vette tagasi laskmist Põhjameres, katsetada 2008. aasta esimesel poolel.

| (27) | Merluusi ja norra salehomaari varude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks ICES VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas lubada selektiivsete püügivahendite uusimate täiustuste kasutamist. |
| --- | --- |

(27)

Merluusi ja norra salehomaari varude säästva kasutamise tagamiseks ja vette tagasi laskmise vähendamiseks tuleks ICES VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas lubada selektiivsete püügivahendite uusimate täiustuste kasutamist.

| (28) | Teatavates liikide kaitseks ettenähtud piirkondades, kus püük on keelatud, tuleks lubada püügivahendeid, mis ei püüa norra salehomaari. |
| --- | --- |

(28)

Teatavates liikide kaitseks ettenähtud piirkondades, kus püük on keelatud, tuleks lubada püügivahendeid, mis ei püüa norra salehomaari.

| (29) | STECFi arvamust arvesse võttes ei ole teatavad heeringa kudemiskohtade sulgemised vajalikud selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ICES VIa püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

(29)

STECFi arvamust arvesse võttes ei ole teatavad heeringa kudemiskohtade sulgemised vajalikud selle liigi säästva kasutamise tagamiseks ICES VIa püügipiirkonnas.

| (30) | Tuleb säilitada kolmanda riigi kalapüügilaevalt külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise kontrollimine ühenduse sadamates vastavalt NEAFCi soovitusele. Novembris 2007 soovitas NEAFC asendada teatav hulk kalalaevu nende laevade loendis, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada kõnealuste soovituste rakendamine ühenduse õiguskorras. |
| --- | --- |

(30)

Tuleb säilitada kolmanda riigi kalapüügilaevalt külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise kontrollimine ühenduse sadamates vastavalt NEAFCi soovitusele. Novembris 2007 soovitas NEAFC asendada teatav hulk kalalaevu nende laevade loendis, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. Tuleks tagada kõnealuste soovituste rakendamine ühenduse õiguskorras.

| (31) | Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorisendite kaitsmiseks tuleb 2008. aastal säilitada Kesk-Atlandi idaosa kalanduskomisjoni (CECAFi) piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98. |
| --- | --- |

(31)

Kaheksajala kaitsele kaasaaitamiseks ja eelkõige noorisendite kaitsmiseks tuleb 2008. aastal säilitada Kesk-Atlandi idaosa kalanduskomisjoni (CECAFi) piirkonnas asuvatest ja kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest meredest pärit kaheksajala alammõõt, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 850/98.

| (32) | STECFi arvamust arvesse võttes tuleks lubada 2008. aastal kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc piirkonnas ja IVb piirkonna lõunaosas. |
| --- | --- |

(32)

STECFi arvamust arvesse võttes tuleks lubada 2008. aastal kalapüüki elektriimpulsse kasutava piimtraaliga teatavatel tingimustel ICES IVc piirkonnas ja IVb piirkonna lõunaosas.

| (33) | Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2007. aasta aastakoosolekul vastu võtmata kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ning ehkki komisjon ei ole IATTCi liige, on siiski vaja võtta meetmed kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästva majandamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(33)

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) jättis 2007. aasta aastakoosolekul vastu võtmata kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ning ehkki komisjon ei ole IATTCi liige, on siiski vaja võtta meetmed kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästva majandamise tagamiseks.

| (34) | Oma kolmandal aastakoosolekul võttis Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni, vööttuuni, mõõkkala ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuimtuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Ühendus on WCPFC liige alates 2005. aasta jaanuarist. Seepärast on vaja lülitada need meetmed ühenduse õigusesse, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni all olevate varude säästlik majandamine. |
| --- | --- |

(34)

Oma kolmandal aastakoosolekul võttis Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni, vööttuuni, mõõkkala ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuimtuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Ühendus on WCPFC liige alates 2005. aasta jaanuarist. Seepärast on vaja lülitada need meetmed ühenduse õigusesse, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni all olevate varude säästlik majandamine.

| (35) | Nii 2006. kui ka 2007. aastal võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) aastakoosolekul vastu mitu tehniliste meetmete soovitust teatava püügi kohta Vahemeres. Kalavarude kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2008. aastal rakendada, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1967/2006. |
| --- | --- |

(35)

Nii 2006. kui ka 2007. aastal võttis Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM) aastakoosolekul vastu mitu tehniliste meetmete soovitust teatava püügi kohta Vahemeres. Kalavarude kaitse parandamiseks on vaja neid meetmeid 2008. aastal rakendada, kuni võetakse vastu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1967/2006.

| (36) | SEAFO võttis oma 2007. aasta aastakoosolekul vastu püügipiirangud SEAFO konventsiooni piirkonnas kalavarude suhtes ning määras kindlaks tingimused kalastustegevuse jätkamiseks praegu suletud püügipiirkondades ning sadamariigi kontrolliga seotud üksikasjalikud nõuded. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse. |
| --- | --- |

(36)

SEAFO võttis oma 2007. aasta aastakoosolekul vastu püügipiirangud SEAFO konventsiooni piirkonnas kalavarude suhtes ning määras kindlaks tingimused kalastustegevuse jätkamiseks praegu suletud püügipiirkondades ning sadamariigi kontrolliga seotud üksikasjalikud nõuded. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse.

| (37) | Nii 2006. kui ka 2007. aastal võttis India Ookeani Tuunikomisjon aastakoosolekul vastu mitu haldus- ja kontrollimeedet. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse. |
| --- | --- |

(37)

Nii 2006. kui ka 2007. aastal võttis India Ookeani Tuunikomisjon aastakoosolekul vastu mitu haldus- ja kontrollimeedet. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse.

| (38) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomise kolmandal rahvusvahelisel koosolekul 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed nii pelaagilise kalapüügi reguleerimiseks kui ka Vaikse ookeani lõunaosas põhjalähedase püügi reguleerimiseks. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse. |
| --- | --- |

(38)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomise kolmandal rahvusvahelisel koosolekul 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed nii pelaagilise kalapüügi reguleerimiseks kui ka Vaikse ookeani lõunaosas põhjalähedase püügi reguleerimiseks. Need meetmed on vaja lülitada ühenduse õigusesse.

| (39) | Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2007. aasta aastakoosolekul vastu kvoodid ja kohandatud kvoodid, et kajastada ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalusi. Lisaks võttis ICCAT vastu tehnilise kaitsemeetme Vahemere mõõkkala suhtes 2008. aastal. Kalavarude kaitse parandamiseks on oluline seda meedet rakendada. |
| --- | --- |

(39)

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2007. aasta aastakoosolekul vastu kvoodid ja kohandatud kvoodid, et kajastada ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalusi. Lisaks võttis ICCAT vastu tehnilise kaitsemeetme Vahemere mõõkkala suhtes 2008. aastal. Kalavarude kaitse parandamiseks on oluline seda meedet rakendada.

| (40) | Tagamaks, et kolmandate riikide poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saaki õigesti arvestatakse, tuleb säilitada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud järelevalve sätted. |
| --- | --- |

(40)

Tagamaks, et kolmandate riikide poolt ühenduse vetes püütud põhjaputassuu saaki õigesti arvestatakse, tuleb säilitada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud järelevalve sätted.

| (41) | Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvõimalus ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (29) kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2008 ning jätta mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2008. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3, |
| --- | --- |

(41)

Selleks, et tagada ühenduse kaluritele elatusvõimalus ning vältida varude ohustamist ja kõiki võimalikke raskusi, mis tulenevad nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (29) kehtivuse lõppemisest, on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2008 ning jätta mõned nimetatud määruse eeskirjad kehtima 2008. aasta jaanuaris. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkuse aja suhtes, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao artiklis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2008. aastaks ning lisatingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Lisaks määratakse kindlaks teatavad püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused 2009. aasta jaanuariks ning teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused kindlaks IE lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat määrust

| a) | ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad”); ning |
| --- | --- |

a)

ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi „ühenduse laevad”); ning

| b) | kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi „kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi „EÜ veed”). |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi lipu all sõitvate ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevade suhtes (edaspidi „kolmanda riigi kalalaevad”), kui need viibivad ühenduse vetes (edaspidi „EÜ veed”).

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesoleva määruse sätteid, välja arvatud III lisa punkt 4.2 ning IX lisa joonealune märkus 1, kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel lipuliikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad. Teadusuuringute eesmärgil püügioperatsioone läbiviiv liikmesriik teavitab komisjoni, liikmesriike, kelle vetes uuringud toimuvad, ICESit ning STECFi kogu selliste püügioperatsioonide käigus püütud saagist.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse lisaks määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

| a) | „lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus; |
| --- | --- |

a)

„lubatud kogupüük” (TAC) – igast kalavarust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

| b) | „kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa TACist; |
| --- | --- |

b)

„kvoot” – ühendusele, liikmesriigile või kolmandale riigile eraldatud osa TACist;

| c) | „rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

c)

„rahvusvahelised veed” – veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

Artikkel 4

Püügipiirkonnad

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi püügipiirkondade määratlusi:

| a) | ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91; |
| --- | --- |

a)

ICES (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) püügipiirkonnad vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3880/91;

| b) | „Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

b)

„Skagerrak” – ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| c) | „Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

c)

„Kattegat” – ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| d) | „Cádizi laht” – ICES püügipiirkonna IXa ala, mis jääb läänepikkusest 7o23′48′′ ida poole; |
| --- | --- |

d)

„Cádizi laht” – ICES püügipiirkonna IXa ala, mis jääb läänepikkusest 7o23′48′′ ida poole;

| e) | GFCM (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) lepinguga hõlmatud piirkond, nagu on määratletud nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsuses 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (30); |
| --- | --- |

e)

GFCM (Vahemere üldise kalanduskomisjoni) lepinguga hõlmatud piirkond, nagu on määratletud nõukogu 16. juuni 1998. aasta otsuses 98/416/EÜ Euroopa Ühenduse liitumise kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoniga (30);

| f) | CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) püügipiirkonnad, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (31); |
| --- | --- |

f)

CECAF (Kesk-Atlandi idaosa ehk FAO püügipiirkond 34) püügipiirkonnad, nagu on kindlaks määratud nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (31);

| g) | „NEAFC konventsiooni piirkond” – nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsusele 81/608/EMÜ (Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni sõlmimise kohta) (32) lisatud konventsiooni artiklis 1 määratletud piirkonna veed; |
| --- | --- |

g)

„NEAFC konventsiooni piirkond” – nõukogu 13. juuli 1981. aasta otsusele 81/608/EMÜ (Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni sõlmimise kohta) (32) lisatud konventsiooni artiklis 1 määratletud piirkonna veed;

| h) | „NEAFC reguleeritav piirkond” – NEAFC konventsiooni piirkonna veed, mis ulatuvad kaugemale kui NEAFC osalisriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed; |
| --- | --- |

h)

„NEAFC reguleeritav piirkond” – NEAFC konventsiooni piirkonna veed, mis ulatuvad kaugemale kui NEAFC osalisriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed;

| i) | NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (33); |
| --- | --- |

i)

NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 30. juuni 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (33);

| j) | „NAFO reguleerimispiirkond” – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsiooni piirkonnast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

j)

„NAFO reguleerimispiirkond” – see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsiooni piirkonnast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| k) | SEAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 22. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2002/738 Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise kohta (34); |
| --- | --- |

k)

SEAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud nõukogu 22. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2002/738 Euroopa Ühenduse Atlandi ookeani kaguosa kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga ühinemise kohta (34);

| l) | ICCAT (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsuses 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (35); |
| --- | --- |

l)

ICCAT (Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 9. juuni 1986. aasta otsuses 86/238/EMÜ ühenduse ühinemise kohta rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooniga, mida muudeti Pariisis 10. juulil 1984. aastal alla kirjutatud konventsiooni osalisriikide täievoliliste esindajate konverentsi lõppaktile lisatud protokolliga (35);

| m) | CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004; |
| --- | --- |

m)

CCAMLRi (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni) püügipiirkonnad, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 601/2004;

| n) | IATTCi (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2006. aasta otsuses 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (36); |
| --- | --- |

n)

IATTCi (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 22. mai 2006. aasta otsuses 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (36);

| o) | IOTCi (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsuses 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (37); |
| --- | --- |

o)

IOTCi (India Ookeani Tuunikomisjon) püügipiirkond, nagu on määratletud nõukogu 18. septembri 1995. aasta otsuses 95/399/EÜ ühenduse ühinemise kohta India Ookeani Tuunikomisjoni moodustamise lepinguga (37);

| p) | Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) püügipiirkond – ekvaatorist lõuna poole jääv avamerepiirkond, mis on CCAMLRi piirkonnast põhja pool, nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsuses 2006/496/EÜ (Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta) (38) määratletud SIOFA piirkonnast ida pool ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool; |
| --- | --- |

p)

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPFO) püügipiirkond – ekvaatorist lõuna poole jääv avamerepiirkond, mis on CCAMLRi piirkonnast põhja pool, nõukogu 6. juuli 2006. aasta otsuses 2006/496/EÜ (Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta) (38) määratletud SIOFA piirkonnast ida pool ning Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool;

| q) | WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) piirkond – nagu on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (39). |
| --- | --- |

q)

WCPFC (Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni) piirkond – nagu on määratletud nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsuses 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (39).

II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Püügi piirnormid ja nende jaotamine

1.   Ühenduse laevade püügi piirnormid ühenduse vetes ja teatavates vetes, mis ei kuulu ühendusele, kõnealuste püügi piirnormide jaotus liikmesriikide vahel ning määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 2 kohased lisatingimused on esitatud I lisas.

2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvoodi alusel vastavalt artiklites 11, 20 ja 21 sätestatud tingimustele vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa, Islandi ja Norra kalandusjurisdiktsiooni alla ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndisse.

3.   Komisjon kehtestab tobiapüügi piirnormid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes vastavalt IID lisa punktis 6 sätestatud korrale.

4.   Komisjon kehtestab ühenduse kasutuses olevaks moivapüügi püügi piirnormiks ICES V, XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes 7,7 % moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud.

5.   Komisjon võib määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata tursiku püügi piirnormi ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, kilu püügi piirnormi ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, pidades silmas 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslikke andmeid.

6.   Komisjon võib kehtestada anšoovise püügilimiidi ICES VIII püügipiirkonnas kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega ning 2008. aasta esimesel poolel kogutud teaduslike andmete alusel.

7.   Lõike 5 kohasest tursiku varude läbivaatamisest tulenevalt võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 kehtestatud korras läbi vaadata merlangipüügi piirnormi ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes ning kilttursa püügi piirnormi ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes ja ICES IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes, et võtta tursikupüügil arvesse tööstuslikku kaaspüüki.

Artikkel 6

Keelatud liigid

Ühenduse laevadel on kõigis ühenduse vetes ja väljaspool ühendust asuvates vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| — | hiidhai (Cetorhinus maximus) |
| --- | --- |

—

hiidhai (Cetorhinus maximus)

| — | mõrtsukhai (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).

Artikkel 7

Jaotamise erisätted

1.   I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et need ei piira:

| a) | kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kalapüügivõimaluste vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

| b) | ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

| c) | määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt lubatud lisakoguste lossimist; |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt lubatud lisakoguste lossimist;

| d) | koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

d)

koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikliga 4 ettenähtud korras;

| e) | mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

2.   Erandina määrusest (EÜ) nr 847/96 kohaldatakse kvootide kinnipidamiseks ja nende ülekandmiseks 2009. aastasse kõnealuse määruse artikli 4 lõiget 2 kõigi kalavarude suhtes, mille suhtes kohaldatakse analüütilist lubatud kogupüüki (analüütiline TAC).

Artikkel 8

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1.   Alates 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009 kohaldatakse püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi järgmiselt:

| a) | IIA lisa kohaldatakse Kattegati, Skagerraki ja ICES IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonna teatavate kalavarude ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete teatavate varude majandamise suhtes; |
| --- | --- |

a)

IIA lisa kohaldatakse Kattegati, Skagerraki ja ICES IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonna teatavate kalavarude ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete teatavate varude majandamise suhtes;

| b) | IIB lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude majandamise suhtes ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonnas, välja arvatud Cádizi lahes; |
| --- | --- |

b)

IIB lisa kohaldatakse merluusi- ja norra salehomaari varude majandamise suhtes ICES VIIIc ja IXa püügipiirkonnas, välja arvatud Cádizi lahes;

| c) | IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe püügipiirkonnas merikeelevarude majandamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

IIC lisa kohaldatakse ICES VIIe püügipiirkonnas merikeelevarude majandamise suhtes;

| d) | IID lisa kohaldatakse ICES IIIa ja IV püügipiirkonna ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete tobiavarude majandamise suhtes. |
| --- | --- |

d)

IID lisa kohaldatakse ICES IIIa ja IV püügipiirkonna ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vete tobiavarude majandamise suhtes.

2.   Ajavahemikul 1.–31. jaanuarini 2008 kohaldatakse lõikes 1 nimetatud varude suhtes jätkuvalt määruse (EÜ) nr 41/2007 IIA, IIB, IIC ja IID lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3.   Komisjon kehtestab tobiapüügi püügikoormuse 2008. aastaks ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes IID lisa punktides 4–5 sätestatud korras.

4.   Liikmesriigid tagavad, et 2008. aastal ei ületa süvamerepüügi luba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 75 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mida asjaomase liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal püügiretkedel, mille jaoks neil oli süvamerepüügi luba ja/või mille jooksul püüti määruse (EÜ) nr 2347/2002 I ja II lisas loetletud süvamereliike. Käesolevat lõiget kohaldatakse ainult nende püügiretkede suhtes, kus püüti üle 100 kg süvamereliike, välja arvatud Põhja-Atlandi hõbekala.

Artikkel 9

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

1.   Kalavarusid, mille suhtes on kehtestatud püügipiirangud, võib pardal hoida või laevalt lossida ainult juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, millel on kvoot, ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

| b) | saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud. |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud.

2.   Erandina lõikest 1 võib järgmistesse liikidesse kuuluvat kala pardal hoida ja lossida ka siis, kui liikmesriigil ei ole kvooti või kui kvoot või püügiosa on ammendatud:

| a) | muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel, et






  i) | neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt, ja |
| --- | --- | --- |

a)

muud liigid kui heeringas ja makrell, tingimusel, et

i)

neid püütakse segamini teiste liikidega, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt, ja

| ii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel; |
| --- | --- |

ii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel;

või

| b) | makrell, tingimusel, et






  i) | makrelli püütakse segamini stauriidi või sardiiniga; |
| --- | --- | --- |

b)

makrell, tingimusel, et

i)

makrelli püütakse segamini stauriidi või sardiiniga;

| ii) | makrelli mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja |
| --- | --- |

ii)

makrelli mass ei ületa 10 % kogu pardal oleva makrelli, stauriidi ja sardiini massist ja

| iii) | saaki ei sordita pardal ega lossimisel. |
| --- | --- |

iii)

saaki ei sordita pardal ega lossimisel.

3.   Kõik lossimised, välja arvatud lõike 2 kohane püük, arvestatakse kvoodist või, kui ühenduse osa ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha.

4.   Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitega 4 ja 11 ettenähtud korras.

Artikkel 10

Sortimata lossimised ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes

1.   Määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõiget 1 ei kohaldata ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud heeringa suhtes.

2.   Kui liikmesriigi heeringapüügi limiidid ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, kes tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sortimata ja heeringat sisaldavaid saake.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kasutatakse nõuetekohast proovivõtusüsteemi, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud, sortimata lossitud saagi koguseid liikide kaupa.

4.   ICES IIIa, IV ja VIId püügipiirkonnas ning ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes püütud, sortimata kalasaaki võib lossida ainult sadamates või lossimiskohtades, kus on kasutusel lõikes 1 osutatud proovivõtusüsteem.

Artikkel 11

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni nelja meremiili kaugusel Norra lähtejoontest.

Artikkel 12

Silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse määramine

Silmasuurus ja võrguniidi jämedus määratakse kindlaks komisjoni 24. jaanuari 2003. aasta määruse (EÜ) nr 129/2003 (millega sätestatakse kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse määramise üksikasjalikud eeskirjad) (40) kohaselt, kui ühenduse kalalaevu inspekteerivad ühenduse inspektorid, komisjoni inspektorid ja riiklikud inspektorid.

Artikkel 13

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Ühenduse laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.

III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 14

Luba

Venezuela ja Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel ning Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud püügilimiitide alusel ning artiklitega 15–18 ja artiklitega 22–28 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 15

Keelatud liigid

Kolmandate riikide kalalaevadel on kõigis ühenduse vetes keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida järgmisi liike:

| — | hiidhai (Cetorhinus maximus) |
| --- | --- |

—

hiidhai (Cetorhinus maximus)

| — | mõrtsukhai (Carcharodon carcharias). |
| --- | --- |

—

mõrtsukhai (Carcharodon carcharias).

Artikkel 16

Geograafilised piirangud

1.   Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest ICES IV piirkonnas, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43o00′N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud piirkonnas.

2.   Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest.

3.   Venezuela lipu all sõitvatel kalalaevadel on lubatud kalastada ainult 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 17

Läbisõit ühenduse vetest

Ühenduse vetest läbisõitvad kolmanda riigi kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis:

| (a) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta, |
| --- | --- |

(a)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta,

| (b) | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

(b)

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

Artikkel 18

Saagi ja kaaspüügi lossimise tingimused

Kalaliike, millele on kehtestatud püügilimiidid, ei tohi pardal hoida ega lossida, välja arvatud juhul, kui saagi on püüdnud sellise liikmesriigi laevad, kellel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

Artikkel 19

Tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed

Kolmanda riigi laevade suhtes kohaldatavad tehnilised ülemineku- ja kontrollimeetmed on sätestatud III lisas.

IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 20

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1.   Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja kalapüügilubade üldeeskirjadest tohivad ühenduse laevad kolmanda riigi vetes kalastada asjaomase kolmanda riigi asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:

| a) | laevad kogumahutavusega kuni 200 GT (kaasa arvatud); |
| --- | --- |

a)

laevad kogumahutavusega kuni 200 GT (kaasa arvatud);

| b) | laevad, mis püüavad inimtoiduks muid kalaliike kui makrell; või |
| --- | --- |

b)

laevad, mis püüavad inimtoiduks muid kalaliike kui makrell; või

| c) | Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega. |
| --- | --- |

c)

Rootsi lipu all sõitvad laevad kooskõlas kehtivate tavadega.

3.   Litsentside suurim arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse kindlaks IV lisa I osas. Litsentsitaotlustes märgitakse kalapüügiliigid ning nende ühenduse laevade nimi ja tunnused, kellele litsentse taotletakse, ning liikmesriikide asutused saadavad taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

4.   Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle IV lisa I osas nimetatud püügipiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. IV lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu püügipiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

5.   Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid asjaomases püügipiirkonnas kehtivaid tingimusi.

Artikkel 21

Fääri saared

Ühenduse laevad, kellel on püügiluba ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte ametiasutustele.

V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 22

Kohustus omada püügilitsentsi ja püügiluba

1.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 28b on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud püügilitsentsi ja püügiloa omamise kohustusest.

2.   Püügilitsents ja püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud kalalaevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3.   Kolmanda riigi kalalaevad, kellel on püügiõigus 31. detsembril 2007, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2008 kuni ajani, mil püügiõigusega kalalaevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 23

Litsentsi ja püügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja kalapüügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | registrinumber; |
| --- | --- |

b)

registrinumber;

| c) | pardatähis; |
| --- | --- |

c)

pardatähis;

| d) | registreerimissadam; |
| --- | --- |

d)

registreerimissadam;

| e) | omaniku või prahtija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

omaniku või prahtija nimi ja aadress;

| f) | kogumahutavus ja -pikkus; |
| --- | --- |

f)

kogumahutavus ja -pikkus;

| g) | mootori võimsus; |
| --- | --- |

g)

mootori võimsus;

| h) | kutsungsignaal ja raadiosagedus; |
| --- | --- |

h)

kutsungsignaal ja raadiosagedus;

| i) | kavandatav püügiviis; |
| --- | --- |

i)

kavandatav püügiviis;

| j) | kavandatav püügipiirkond; |
| --- | --- |

j)

kavandatav püügipiirkond;

| k) | liigid, mida kavatsetakse püüda; |
| --- | --- |

k)

liigid, mida kavatsetakse püüda;

| l) | taotletava litsentsi kestus. |
| --- | --- |

l)

taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 24

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud tingimused määratakse kindlaks IV lisa II osas.

Artikkel 25

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1.   Litsentsid ja püügiload võib tühistada uute litsentside ja püügilubade väljaandmiseks. Tühistamine jõustub komisjoni poolt uute litsentside ja püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2.   Litsentsid ja püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne nende kehtivusaja lõppu, kui kõnealuse kalavaru jaoks I lisas sätestatud kvoot on ammendatud.

3.   Litsentsid ja püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 26

Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine

1.   Kolmanda riigi kalalaevadele, kes ei ole täitnud käesolevas määruses sätestatud kohustusi, ei anta litsentsi ega püügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2.   Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende kolmanda riigi kalalaevade nimed ja tunnused, kellele asjakohaste käesoleva määruse eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalapüügipiirkonnas järgneva kuu või järgnevate kuude jooksul.

Artikkel 27

Litsentsiomaniku kohustused

1.   Kolmanda riigi kalalaevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 1381/87, (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil (41).

2.   Lõikes 1 nimetatud kolmanda riigi kalalaevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse V lisa I osas ettenähtud teave.

3.   Kolmanda riigi kalalaevad, välja arvatud ICES IIIa piirkonnas kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VI lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 28

Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1.   Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase kolmanda riigi laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2.   Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad kolmanda riigi kalalaevad peavad V lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Komisjoni taotluse korral saadetakse püügiandmed Prantsusmaa ametiasutuste kaudu komisjonile.

VI PEATÜKK

VAHEMERES KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 29

Püügikeelu kehtestamine peibutuspüügivahenditega väikest kuldmakrelli püüdvatele kaluritele

1.   Väikese kuldmakrelli (Coryphaena hippurus), eriti selle noorkalade kaitseks keelatakse peibutuspüügivahenditega püük 1. jaanuarist kuni 14. augustini 2008 Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) territooriumi kõigis geograafilistes piirkondades, nagu on kindlaks määratud resolutsioonis GFCM/31/2007/2, mis on esitatud XIV lisas.

2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik, kui ta suudab tõendada, et halva ilma tõttu ei saanud tema lipu all sõitvad kalalaevad kasutada oma tavalisi kalastuspäevi, kanda oma peibutuspüügivahenditega kalastavate kalalaevade jaoks kaotsiläinud päevad üle ajavahemikku kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. Liikmesriigid, kes soovivad sellist ülekandmist kasutada, esitavad enne 1. jaanuari 2009 komisjonile taotluse, et saada teatav arv lisapäevi, millal kalalaeval on lubatud püüda väikest kuldmakrelli peibutuspüügivahenditega keeluperioodil 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini 2009. Kõnealusele taotlusele lisatakse järgmine teave:

| a) | ettekanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, lisades ka taotlust kinnitavad andmed ilmastikuolude kohta; |
| --- | --- |

a)

ettekanne, milles esitatakse kõnealuse püügikatkestuse üksikasjad, lisades ka taotlust kinnitavad andmed ilmastikuolude kohta;

| b) | laeva nimi; |
| --- | --- |

b)

laeva nimi;

| c) | registrinumber; |
| --- | --- |

c)

registrinumber;

| d) | pardatähis, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (42) I lisas. |
| --- | --- |

d)

pardatähis, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 ühenduse kalalaevastiku registri kohta (42) I lisas.

Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretariaadile.

3.   Liikmesriigid saadavad komisjonile enne 1. novembrit 2008 aruande lõikes 2 osutatud meetmete rakendamise kohta 2007. aastal.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile 15. jaanuariks 2009 XIV lisas toodud Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) territooriumi resolutsioonis GFCM/31/2007/2 kindlaksmääratud kõigis geograafilistes piirkondades oma lipu all sõitvate kalalaevade poolt 2008. aastal lossitud ja ümberlaaditud väikese kuldmakrelli üldkoguse.

Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretariaadile.

Artikkel 30

Kalapüügipiirangutega piirkondade kehtestamine süvamere tundlike elupaikade kaitseks

1.   Veetavate tragide ja põhjatraalnootadega kalapüük on keelatud järgmisi koordinaate ühendavate joontega piiratud aladel:

| a) | süvamerepüügi piirangutega keeluala – Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff:






  — | 39o 27.72' N, 18o 10.74' E |
| --- | --- | --- |

a)

süvamerepüügi piirangutega keeluala – Capo Santa Maria di Leuca läheduses asuv Lophelia riff:

—

39o 27.72' N, 18o 10.74' E

| — | 39o 27.80' N, 18o 26.68' E |
| --- | --- |

—

39o 27.80' N, 18o 26.68' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 04.28' E |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 04.28' E

| — | 39o 11.16' N, 18o 35.58' E |
| --- | --- |

—

39o 11.16' N, 18o 35.58' E

| b) | süvamerepüügi piirangutega keeluala – Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad:






  — | 31o 30.00' N, 33o 10.00' E |
| --- | --- | --- |

b)

süvamerepüügi piirangutega keeluala – Niiluse delta piirkonna külmad süsivesinike imbumisalad:

—

31o 30.00' N, 33o 10.00' E

| — | 31o 30.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

31o 30.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 34o 00.00' E |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 34o 00.00' E

| — | 32o 00.00' N, 33o 10.00' E |
| --- | --- |

—

32o 00.00' N, 33o 10.00' E

| c) | süvamerepüügi piirangutega keeluala – Eratosthemese veealune mägi:






  — | 33o 00.00' N, 32o 00.00' E |
| --- | --- | --- |

c)

süvamerepüügi piirangutega keeluala – Eratosthemese veealune mägi:

—

33o 00.00' N, 32o 00.00' E

| — | 33o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

33o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 33o 00.00' E |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 33o 00.00' E

| — | 34o 00.00' N, 32o 00.00' E |
| --- | --- |

—

34o 00.00' N, 32o 00.00' E

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed süvamere tundlike elupaikade kaitseks lõikes 1 viidatud piirkondades ja tagavad eelkõige, et kõnealused piirkonnad oleksid kaitstud muu tegevuse kui kalapüügi eest, mis ohustaks nende konkreetsete elupaikade iseloomulike joonte säilitamist.

Artikkel 31

Traalnooda vähim silmasuurus teatava kohaliku kalapüügi ja põhjalähedaste kalade hooajalise traalpüügi puhul

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1967/2006 arikli 8 lõike 1 punktist h ja artikli 9 lõike 3 punktist 2 võivad liikmesriigid jätkata oma riigi lipu all sõitvatele laevadele lubade andmist kasutada noodapära rombikujulise võrgusilma suurusega alla 40 mm teatava kohaliku kalapüügi ja põhjalähedaste kalade hooajalise traalpüügi puhul, mille käigus püütakse kolmandate riikidega jagamata kalavarusid.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üksnes juba lubatud püügitegevuste suhtes kooskõlas liikmesriigis 1. jaanuaril 2007 kehtivate siseriiklike õigusaktidega ning see ei hõlma edaspidist püügikoormuse suurendamist võrreldes 2006. aastal kehtinud koormusega.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile 15. jaanuariks 2008 tavapärase andmeedastussüsteemi abil nimekirja nimekirja laevadest, millele on antud lõike 1 kohane kalastusluba. Püügiloaga laevade nimekiri sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) ja pardatähis, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas; |
| --- | --- |

a)

laeva Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number (CFR) ja pardatähis, nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas;

| b) | iga laeva lubatud püük(püügid), mille kohta on märgitud sihtliik(-liigid), püügipiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/31/2007/2, mis on esitatud XIV lisas, ja kasutatavate püügivahendite silmasuuruse tehnilised näitajad; |
| --- | --- |

b)

iga laeva lubatud püük(püügid), mille kohta on märgitud sihtliik(-liigid), püügipiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/31/2007/2, mis on esitatud XIV lisas, ja kasutatavate püügivahendite silmasuuruse tehnilised näitajad;

| c) | lubatud püügiaeg. |
| --- | --- |

c)

lubatud püügiaeg.

4.   Komisjon edastab liikmesriikidelt saadud teabe GFCMi täitevsekretariaadile.

VII PEATÜKK

NAFO REGULEERIMISPIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 32

Püügiaruanded

1.   Määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laeva kapten saadab oma lipuliikmesriigi pädevatele ametiasutustele elektrooniliselt püügiaruande, märkides oma leava püütud süvalesta koguse, sealhulgas aruanne nullpüügi kohta.

2.   Lõikega 1 ettenähtud aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt kümnenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist NAFO reguleerimispiirkonda või pärast püügiretke algust. Kõnealune aruanne edastatakse iga viie päeva tagant. Kui lõike 1 kohaselt teatatud süvalestapüügiga on ammendatud 75 % liikmesriikidele määratud kvoodist, edastavad kaptenid lõike 1 punktis b osutatud aruandeid kolme päeva tagant.

3.   Liikmesriigid edastavad aruanded kohe pärast kättesaamist komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

Artikkel 33

Täiendavad kontrollimeetmed

1.   Määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laevad võivad siseneda NAFO reguleerimispiirkonda süvalesta püügiks ainult juhul, kui neil on pardal alla 50 tonni ükskõik mis liiki püütud kala või kui sisenemine on lubatud käesoleva artikli lõigete 2, 3 või 4 kohaselt.

2.   Kui määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laeval on pardal üle 50 tonni või rohkem väljastpoolt NAFO reguleerimispiirkonda püütud saaki, edastatakse NAFO sekretariaadile e-posti või faksiga hiljemalt 72 tundi enne NAFO reguleerimispiirkonda sisenemist pardal hoitava saagi kogus, laeva kapteni määratud hinnanguline püügi alustamise koht (läänepikkus/põhjalaius) ja sinna saabumise eeldatav aeg.

3.   Kui inspekteerimislaev annab pärast lõike 2 kohase teate saamist märku kontrollikavatsusest, edastab ta kalalaevale selle kontrollpunkti koordinaadid, kus kontroll läbi viiakse. Kontrollpunkt ei tohi asuda kaugemal kui 60 meremiili kapteni määratud hinnangulisest püügi alustamise kohtast.

4.   Kui määruse (EÜ) nr 2115/2005 artikli 5 kohaselt süvalesta püügiloa saanud laev ei ole NAFO reguleerimispiirkonda sisenemise ajaks saanud NAFO sekretariaadilt ega inspekteerimislaevalt mingit teadet selle kohta, et inspekteerimislaev kavatsev läbi viia lõike 3 kohase kontrolli, võib kalalaev jätkata püüki. Kalalaev võib alustada püügitegevust ilma eelneva kontrollita ka juhul, kui inspekteerimislaev ei ole kontrolli alustanud kolme tunni jooksul alates kalalaeva saabumisest kontrollpunkti.

Artikkel 34

Koralli kaitsevöönd

NAFO rajooni 3O alas, mis on määratletud VII lisas, on keelatud igasugune püügitegevus, sealhulgas põhjaga kokkupuutuvate püügivahenditega.

VIII PEATÜKK

ERISÄTTED KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜTUD JA KÜLMUTATUD KALA LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KOHTA NEAFC KONVENTSIOONI REGULEERITAVAS PIIRKONNAS

Artikkel 35

Sadamariigi kontroll

Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 2847/93 ja nõukogu 6. mai 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1093/94 (millega kehtestatakse tingimused, mille alusel kolmandate riikide kalalaevad võivad otse ühenduse sadamates lossida ja saaki turustada) (43) kohaldamist, kehtivad käesolevas peatükis esitatud menetlused kolmanda riigi kalalaevade poolt NEAFCi konventsiooni piirkonnas püütud ja külmutatud kala lossimise ja ümberlaadimise kohta liikmesriikide sadamates.

Artikkel 36

Määratud sadamad

Ühenduse vetes on lossimine ja ümberlaadimine lubatud üksnes määratud sadamates.

Liikmesriigid määravad lossimiskoha või kalda lähedal asuva koha (määratud sadamad), kus on lubatud lossida ja ümber laadida artiklis 35 osutatud kalu. Liikmesriigid teatavad komisjonile 2007. aastal määratud sadamate nimekirja muudatustest vähemalt 15 päeva enne muudatuse jõustumist.

Komisjon avaldab määratud sadamate nimekirja ja selles tehtud muudatused Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja paneb selle üles oma veebilehele.

Artikkel 37

Eelteade enne sadamasse sisenemist

1.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 28e lõikest 1 teavitab kalalaeva, mille pardal on käesoleva määruse artiklis 35 osutatud kala, kapten või tema esindaja vähemalt kolm päeva enne kavandatud saabumisaega selle liikmesriigi pädevat asutust, kelle sadamasse ta kavatseb saabuda, oma kavatsusest siseneda sadamasse kala lossimiseks või ümberlaadimiseks.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teatisele lisatakse VIII lisa I osas esitatud vorm, mille A osa peab olema korralikult täidetud järgmiselt:

| a) | vormi PSC 1 kasutatakse, kui kalalaev tahab lossida oma püütud saaki; |
| --- | --- |

a)

vormi PSC 1 kasutatakse, kui kalalaev tahab lossida oma püütud saaki;

| b) | vormi PSC 2 kasutatakse, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditi. |
| --- | --- |

b)

vormi PSC 2 kasutatakse, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud. Sellisel juhul täidetakse eraldi vorm iga kalalaeva kohta, millelt saak ümber laaditi.

3.   Sadamaliikmesriigi pädev asutus edastab koopia lõikes 2 viidatud vormist viivitamatult kõnealuse kalalaeva lipuliikmesriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuliikmesriigile (lipuliikmesriikidele), millelt saak ümber laaditi.

Artikkel 38

Luba lossimiseks või ümberlaadimiseks

1.   Sadamariigi pädevad asutused võivad lubada lossimist või ümberlaadimist, kui selle kalalaeva lipuriik, kes kavatseb lossida või ümber laadida, või, kui kalalaev on väljaspool sadamat kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuriik (-riigid), millelt saak ümber laaditi, on tõendanud, saates korralikult täidetuna tagasi talle (neile) artikli 37 lõike 3 kohaselt edastatud vormi B osa, järgmist:

| a) | kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks; |
| --- | --- |

a)

kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks;

| b) | pardal olevatest kalakogustest on nõuetekohaselt teatatud ja need on arvesse võetud kõigi püügipiirangute või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada; |
| --- | --- |

b)

pardal olevatest kalakogustest on nõuetekohaselt teatatud ja need on arvesse võetud kõigi püügipiirangute või püügikoormuse piirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada;

| c) | kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades; |
| --- | --- |

c)

kalalaevadel, kes teatasid kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkondades;

| d) | kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega.
  Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist. |
| --- | --- |

d)

kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega.

Lossimine või ümberlaadimine võib alata alles pärast sadamariigi pädevalt asutuselt loa saamist.

2.   Erandina lõikest 1 võib sadamaliikmesriigi pädev asutus anda loa kalasaagi või selle osa lossimiseks lõikes 1 osutatud kinnituse puudumisel, kuid sellisel juhul hoitakse kõnealust kala pädeva asutuse kontrolli all laos. Kala vabastatakse müümiseks, ülevõtmiseks või äravedamiseks alles siis, kui on saadud lõikes 1 osutatud kinnitus. Kui kinnitust ei ole saadud 14 päeva jooksul pärast lossimist, võib sadamaliikmesriigi pädev asutus kala konfiskeerida ja kõrvaldada oma eeskirjade kohaselt.

3.   Sadama liikmesriigi pädevad asutused teatavad oma otsusest lossimise või ümberlaadimise lubamise kohta viivitamatult komisjonile ja NEAFCi sekretärile, saates neile koopia VIII lisa I osas ettenähtud vormist, olles nõuetekohaselt täitnud osa C, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud NEAFCi konventsiooni piirkonnas.

Artikkel 39

Kontrollimised

1.   Liikmesriikide pädevad asutused kontrollivad oma sadamates igal aastal vähemalt 15 % artiklis 35 osutatud kolmandate riikide kalalaevade lossimistest ja ümberlaadimistest.

2.   Kontrollimine hõlmab kogu maha- või ümberlaadimise jälgimist ja lossimise eelteatises osutatud iga liigi koguste ning lossitud või ümberlaaditud iga liigi koguste võrdlemist.

3.   Inspektorid teevad kõik, et kalalaeva asjatult kinni ei peetaks, ja tagavad, et kontrollimine tekitaks kalalaevale võimalikult vähe tüli ja et oleks välditud kala kvaliteedi halvenemine.

Artikkel 40

Kontrollimisaruanded

1.   Iga kontrollimine dokumenteeritakse VIII lisa II osas esitatud inspekteerimisaruande täitmisega.

2.   Igast inspekteerimisaruandest saadetakse viivitamatult koopia kontrollitud kalalaeva lipuriigile ja, kui kalalaev on kalasaaki ümber laadinud, nende laevade lipuriigile (-riikidele), millelt saak ümber laaditi, ning komisjonile ja NEAFCi sekretärile, kui lossitud või ümberlaaditud kala oli püütud NEAFCi konventsiooni piirkonnas.

3.   Iga inspekteerimisaruande originaal või sertifitseeritud koopia saadetakse nõudmise korral kontrollitud kalalaeva lipuriigile.

IX PEATÜKK

CCAMLR KONVENTSIOONI PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. OSA

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 41

Keelud ja püügipiirangud

1.   IX lisas nimetatud liikide sihtpüük on kõnealuses lisas nimetatud piirkondades ja ajavahemikel keelatud.

2.   Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse X lisas sätestatud püügi- ja kaaspüügipiiranguid kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

2. OSA

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 42

Uurimusliku kalapüügi läbiviimise eeskirjad

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 4 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et kõik ühenduse kalalaevad täidavad järgmisi tingimusi:

| a) | laeval on piisavad sideseadmed (sealhulgas MF/HF raadio ning vähemalt ühe 406 MHz avarii-raadiopoi (EPIRB) pardalolek) ja vastava ettevalmistuse saanud operaatorid, kellel on võimaluse korral GMDSS-varustus; |
| --- | --- |

a)

laeval on piisavad sideseadmed (sealhulgas MF/HF raadio ning vähemalt ühe 406 MHz avarii-raadiopoi (EPIRB) pardalolek) ja vastava ettevalmistuse saanud operaatorid, kellel on võimaluse korral GMDSS-varustus;

| b) | laeval on piisavalt veeülikondi kõikidele pardalolijatele; |
| --- | --- |

b)

laeval on piisavalt veeülikondi kõikidele pardalolijatele;

| c) | on kehtestatud asjakohane kord reisi jooksul tekkida võiva meditsiinilise hädaolukorraga toimetulekuks; |
| --- | --- |

c)

on kehtestatud asjakohane kord reisi jooksul tekkida võiva meditsiinilise hädaolukorraga toimetulekuks;

| d) | laeval on toidu-, joogivee-, ja kütusevarud ning varuosad kriitiliseks varustuseks ettenägematute hilinemiste või takistuste korral; |
| --- | --- |

d)

laeval on toidu-, joogivee-, ja kütusevarud ning varuosad kriitiliseks varustuseks ettenägematute hilinemiste või takistuste korral;

| e) | on olemas heakskiidetud operatiivplaan naftareostuse puhuks, milles on välja toodud merereostuse leevendamise kord kütuse või jäätmereostuse puhul. |
| --- | --- |

e)

on olemas heakskiidetud operatiivplaan naftareostuse puhuks, milles on välja toodud merereostuse leevendamise kord kütuse või jäätmereostuse puhul.

Artikkel 43

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1.   Hispaania lipu all sõitevad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLRile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklitele 7 ja 7a, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ja 58.4.3b väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni all olevaid piirkondi.

2.   Rajoonis 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks kalalaev.

3.   Alapiirkondade 88.1 ja 88.2 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi- ja kaaspüügipiirangud ning nende jaotus iga alapiirkonna või rajooni väikeste uurimisalade (SSRU) vahel määratakse kindlaks X lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisalas lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisala suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4.   Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 44

Aruandlussüsteemid

Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade jaoks kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruannete süsteemid:

| a) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitatakse aruanded väikeste uurimisalade kohta; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkondades 88.1 ja 88.2 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitatakse aruanded väikeste uurimisalade kohta;

| b) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;

| c) | vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas „sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine. |
| --- | --- |

c)

vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas „sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 45

Loomuse mõiste

1.   Käesolevas jaos tähendab üks loomus ühe või mitme õngejada vettelaskmist ühes paigas. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse saagi- ja püügikoormusaruandluses.

2.   Loomus on teaduslik järgmistel tingimustel:

| a) | iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist; |
| --- | --- |

a)

iga teadusloomuse kaugus teistest teadusloomustest on vähemalt viis meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga teadusloomuse geograafilisest keskpunktist;

| b) | iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast; |
| --- | --- |

b)

iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda mitmest ühte kohta asetatud eraldi õngejadast;

| c) | iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni. |
| --- | --- |

c)

iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.

Artikkel 46

Teadusuuringute kavad

Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisalades (SSRU), milleks on jaotatud FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kava rakendatakse järgmiselt:

| a) | esimesel sissesõidul uurimisalasse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene rida” on „teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 45 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

esimesel sissesõidul uurimisalasse saadud esimesed 10 loomust ehk „esimene rida” on „teadusloomused”, mis peavad vastama artikli 45 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

| b) | järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on „teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 45 lõike 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on „teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib siiski lugeda teaduslikeks juhul, kui need vastavad artikli 45 lõike 2 nõuetele;

| c) | kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisalas, peab laev tegema „kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisalas lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida; |
| --- | --- |

c)

kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas väikeses uurimisalas, peab laev tegema „kolmanda rea”, mille tulemusena tehakse igas reas kokku 20 teadusloomust. Kolmas rida viiakse uurimisalas lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

| d) | pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas; |
| --- | --- |

d)

pärast kolmanda rea 20 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas;

| e) | punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisalade A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas. |
| --- | --- |

e)

punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkondade 88.1 ja 88.2 uurimisalade A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 teadusloomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisalas.

Artikkel 47

Andmekogumiskavad

1.   Artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisalades, milleks on jaotatud FAO alapiirkond 88.1 ja 88.2 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

| a) | loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus; |
| --- | --- |

a)

loomuse iga õngejada kummagi otsa asukoht ja sealne meresügavus;

| b) | vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg; |
| --- | --- |

b)

vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

| c) | pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik; |
| --- | --- |

c)

pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

| d) | õngekonksude arv; |
| --- | --- |

d)

õngekonksude arv;

| e) | söödaliik; |
| --- | --- |

e)

söödaliik;

| f) | söödahaaramise protsent; |
| --- | --- |

f)

söödahaaramise protsent;

| g) | õngekonksu tüüp ning |
| --- | --- |

g)

õngekonksu tüüp ning

| h) | mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal. |
| --- | --- |

h)

mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.

2.   Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga teadusloomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva teadusloomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 48

Märgistamiskava

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 7b kohaldamist, märgistab iga õngejadasid kasutav kalalaev Dissostichus spp. isendid ja laseb nad vabadusse kogu kalapüügi jooksul, järgides sellise püügi jaoks ettenähtud kaitsemeetmes täpsustatud määra, vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile.

Artikkel 49

Teadusvaatlejad

1.   Iga artiklis 43 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.

2.   Iga liikmesriik, toimides oma kohaldatavate seaduste ja eeskirjade, sealhulgas oma kohtutes tõendite hindamist käsitlevate eeskirjade kohaselt, käsitleb käesoleva kava raames uuringud tellinud CCAMLRi osalisriigi kalandusinspektorite ettekandeid samuti kui oma inspektorite ettekandeid ja liikmesriik ning kõnealune tellinud CCAMLRi osalisriik teevad koostööd, et hõlbustada kohtu- või muu menetluse läbiviimist inspektori esitatud ettekande alusel.

Artikkel 50

Tavalise hiilgevähi püügis osalemise kavatsuse teatised

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklist 5a teatavad liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni piirkonnas, CCAMLRi sekretariaadile ja komisjonile oma kavatsusest vähemalt neli kuud enne CCAMLRi komisjoni aastakoosolekut, vahetult enne püügihooaega, mil nad kavatsevad seda püüda, kasutades käesoleva määruse XI lisas esitatud vormi, et tagada nõuetekohane läbivaatamine CCAMLRi komisjoni poolt enne, kui laevad püüki alustavad.

2.   Lõikes 1 sätestatud teatis sisaldab teavet, mis tuleb määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 kohaselt esitada iga laeva kohta, millele liikmesriik tavalise hiilgevähi püügis osalemiseks loa annab.

3.   Liikmesriigid, kes kavatsevad püüda tavalist hiilgevähki CCAMLRi konventsiooni piirkonnas, esitavad teatise üksnes nende laevade kohta, kes teatamise jal tema lipu all sõidavad.

4.   Erandina lõikest 3 võivad liikmesriigid lubada hiigelvähi püügis osaleda mul kui lõigete 1–3 kohaselt CCAMLRile teatatud laeval, kui teatatud laeval ei ole võimalik osaleda põhjendatud operatiivsetel põhjustel või vääramatu jõu tõttu. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamatult CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni, esitades:

| i) | lõikes 2 nimetatud täielikud andmed kavatsetud asenduslaeva(de) kohta; |
| --- | --- |

i)

lõikes 2 nimetatud täielikud andmed kavatsetud asenduslaeva(de) kohta;

| ii) | põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited. |
| --- | --- |

ii)

põhjaliku aruande asendamise põhjuste kohta ning mis tahes asjakohased täiendavad dokumendid või viited.

5.   Erandina lõigetest 3 ja 4 ei või liikmesriigid lubada tavalise hiilgevähi püügis osaleda laevadel, kes on kantud CCAMLRi ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

Artikkel 51

Tavalise hiilgevähi püügi ennetuslikud püügipiirangud teatavates alapiirkondades

1.   Tavalise hiilgevähi kombineeritud kogupüük statistilistes alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ei ületa 3,47 miljonit tonni mis tahes püügihooajal. Tavalise hiilgevähi kogupüük statistilises rajoonis 58.4.2 ei ületa 2,645 miljonit tonni mis tahes püügihooajal.

2.   Kuni selle kogupüügilimiidi jagamiseni väiksemateks haldusühikuteks vastavalt teaduskomitee nõuandele ei ületa statistilistes alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 teostatav kogu kombineeritud püük 620 000 tonni mis tahes püügihooajal. Kogupüük rajoonis 58.4.2 ei ületa 260 000 tonni lääne pool 55oE ja 192 000 tonni ida pool 55oE mis tahes püügihooajal.

3.   Püügihooaeg algab 1. detsembril ja lõpeb järgmise aasta 30. novembril.

4.   Iga rajoonis 58.4.2 tavalise hiilgevähi püügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt üks CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluse kavale vastav teadusvaatleja või riigisisene teadusvaatleja, kes täidab nimetatud kavas esitatud nõudmisi, ning võimalusel üks täiendav teadusvaatleja.

Artikkel 52

Tavalise hiilgevähi püügi andmete aruandlussüsteem

1.   Tavalise hiilgevähi saakide kohta esitatakse aruanne vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 10.

2.   Kui mis tahes püügihooajahooaja teatatud kogusaak on vähemalt 80 % 620 000 tonnisest käivituslävest alapiirkondades 48.1, 48.2, 48.3 ja 48.4 ning 260 000 tonnist lääne pool 55oE ja 192 000 tonnist ida pool 55oE alapiirkonnas 58.4.2, esitatakse saakide kohta aruanne vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 11.

3.   Püügihooajal, mis järgneb püügihooajale, mil kogupüük oli vähemalt 80 % lõikes 2 sätestatud käivituslävest, saadetakse püügi kohta aruanne kooskõlas määruse (EÜ) 601/2004 artikliga 11, kui kogupüük on vähemalt 50 % nimetatud käivituslävest.

4.   Iga püügihooaja lõpus saavad liikmesriigid igalt oma laevalt loomuste kaupa esitatavad andmed, mis on vajalikud CCAMLRi üksikasjalike saagi ja püügikoormuse andmete vormi täitmiseks. Liikmesriigid edastavad nimetatud andmed CCAMLRi traalpüügi vormis C1 CCAMLRi peasekretärile ja komisjonile hiljemalt järgneva aasta 1. aprilliks.

Artikkel 53

Dissostichus spp. uurimusliku püügi piirangud

1.   Dissostichus spp. kogupüük BANZARE madalikul

(statistiline rajoon 58.4.3b), mis jääb väljapoole riiklikku jurisdiktsiooni, ei ületa püügihooajal 2007/08:

| i) | 150 tonnist ennetuslikku püügilimiiti, mis jaguneb järgmiselt:
  SSRU A – 150 tonni;
  SSRU B – 0 tonni; |
| --- | --- |

i)

150 tonnist ennetuslikku püügilimiiti, mis jaguneb järgmiselt:

SSRU A – 150 tonni;

SSRU B – 0 tonni;

| ii) | 50 tonnist püügilimiiti teaduslikuks uurimistööks väikestel uurimisaladel A ja B püügihooajal 2007/08. |
| --- | --- |

ii)

50 tonnist püügilimiiti teaduslikuks uurimistööks väikestel uurimisaladel A ja B püügihooajal 2007/08.

2.   Punkti 1 alapunktis i osutatud kogupüüki väikesel uurimisalal A ei teostata ajavahemikus 16. märts 2008 kuni teadusliku uurimistöö lõpuni või 1. juunini 2008, olenevalt sellest, kumb on varasem.

Artikkel 54

Nakkevõrkudega süvamerepüügi ajutine keelustamine

1.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmist mõistet:

Nakkevõrgud on vertikaalsed ühe-, kahe- või kolmekordsete võrkseintega nöörid, veepinna lähedal, vahemises kihis või põhjas ning millesse kala nakkub, takerdub või end mähib. Nakkevõrkudel on ülemisel veeliinil ujukid (ülemine selis) ning tavaliselt raskused alumisel veeliinil (raskusselis). Nakkevõrgud koosnevad ühekordsetest või harvemini kahe- või kolmekordsetest võrkudest (abarad), mis on kinnitatud koos samadele toestavatele trossidele. Ühes püügivahendis võib koos kasutada mitut liiki võrke (nt abaraid ja nakkevõrke). Selliseid võrke võib kasutada kas ühekaupa või korraga mitut ritta seatuna (võrgujadad), mis on tavalisem. Püügivahendit võib paigale ankurdada (seisevvõrk) või jätta triivima laevast lahus või sellega ühendatuna (triivvõrk).

2.   Nakkevõrkude kasutamine CCAMLRi konventsiooni piirkonnas muuks kui teaduslikuks otstarbeks on keelatud, kuni teaduskomitee on uurinud selle püügivahendi võimalikku mõju ja teinud selle kohta ettekande ning komisjon on teaduskomitee soovituste põhjal andnud nõusoleku, et sellist meetodit tohib kasutada CCAMLRi konventsiooni piirkonnas.

3.   Nakkevõrkude kasutamisest teaduslikuks uurimistööks sügavamal kui 100 meetrit teatatakse eelnevalt teaduskomiteele ja komisjon kinnitab selle enne, kui sellise uurimistööga tohib alustada.

4.   Iga kalalaev, kes soovib läbida CCAMLRi konventsiooni piirkonda, vedades oma pardal nakkevõrke, peab oma kavatsusest eelnevalt teatama sekretariaadile, teatades ka kuupäevad, mil ta kavatseb läbida CCAMLRi konventsiooni piirkonda. Iga nakkevõrkudega kalalaeva viibimine CCAMLRi konventsiooni piirkonnas, millest ei ole eelnevalt teatatud, rikub käesoleva artikli sätteid.

Artikkel 55

Merelindude juhusliku hukkumise minimeerimine

1.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 8 kohaldamist, vabastavad laevad, mis kasutavad hispaania õngepüügimeetodit, raskused enne trosside pinguldumist.

2.   Lõikes 1 osutatud õngepüügil võib kasutada järgmisi raskuseid:

| a) | tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 8,5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega; |
| --- | --- |

a)

tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 8,5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega;

| b) | tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 6 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 20meetriste vahedega; või |
| --- | --- |

b)

tavalised kivist või betoonist raskused massiga vähemalt 6 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 20meetriste vahedega; või

| c) | terasest raskused, mis ei ole tehtud ketilülidest, massiga vähemalt 5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega. |
| --- | --- |

c)

terasest raskused, mis ei ole tehtud ketilülidest, massiga vähemalt 5 kg, mis kasutamisel paigutatakse kuni 40meetriste vahedega.

Artikkel 56

Püügikeeluaeg

1.   Pärast seda, kui CCAMLRi sekretariaat on teatanud püügikeeluaja kehtestamisest, tagavad liikmesriigid, et kõik nende lipu all asjaomases piirkonnas, halduspiirkonnas, alapiirkonnas, rajoonis, väikesel uurimisalal või muus haldusüksuses kalastavad laevad hiivavad teate saamisel püügikeeluaja algusajaks pardale kõik püügivahendid.

2.   Kui kalalaev on saanud sellise teate, ei tohi ta teatatud kuupäevale ja ajale järgneva 24 tunni jooksul õngejada vette lasta. Kui selline teade saadakse vähem kui 24 tundi enne püügikeeluaja algust, ei tohi pärast sellise teate saamist õngejadasid enam vette lasta.

3.   Püügikeeluaja kehtestamise korral lahkuvad kõik kalalaevad püügipiirkonnast kohe pärast kõikide püügivahendite pardale hiivamist.

4.   Kui kalalaev ei suuda kõiki püügivahendeid teatatud püügikeeluaja alguseks pardale hiivata põhjustel, mis on seotud:

| i) | laeva ja meeskonna ohutusega; |
| --- | --- |

i)

laeva ja meeskonna ohutusega;

| ii) | halbadest ilmastikuoludest tulenevate raskustega; |
| --- | --- |

ii)

halbadest ilmastikuoludest tulenevate raskustega;

| iii) | jääkattega; või |
| --- | --- |

iii)

jääkattega; või

| iv) | vajadusega kaitsta Antarktika merekeskkonda, |
| --- | --- |

iv)

vajadusega kaitsta Antarktika merekeskkonda,

teavitab kalalaev olukorrast asjaomasele liikmesriigile. Liikmesriigid teavitavad viivitamata CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni. Sellele vaatamata teeb kalalaev kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale nii kiiresti kui võimalik.

5.   Lõike 4 kohaldamisel viivad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikele menetlustele läbi uurimise kalalaeva tegevuste kohta ning teavitavad CCALMRi sekretariaati ja komisjoni uurimise tulemustest, sealhulgas kõikidest asjakohastest küsimustest, hiljemalt CCAMLRi järgmiseks kokkusaamiseks. Lõpparuandes hinnatakse, kas kalalaev tegi kõik endast oleneva, et hiivata kõik oma püügivahendid pardale:

| i) | teatatud püügikeeluaja alguseks; ning |
| --- | --- |

i)

teatatud püügikeeluaja alguseks; ning

| ii) | niipea kui võimalik pärast lõikes 4 osutatud teate saamist. |
| --- | --- |

ii)

niipea kui võimalik pärast lõikes 4 osutatud teate saamist.

6.   Juhul kui kalalaev ei lahku püügikeelupiirkonnast pärast püügivahendite pardalehiivamist nii kiiresti kui võimalik, teavitab kalalaeva lipuliikmesriik või kalalaev ise sellest CCAMLRi sekretariaati ja komisjoni.

X PEATÜKK

SEAFO PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. OSA

Loa andmine laevadele

Artikkel 57

Loa andmine laevadele

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile, võimaluse korral elektrooniliselt, 1. juuniks 2008 oma selliste laevade nimekirja, kellele kalapüügiloa väljaandmisega on antud luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud nimekirja kantud laevade omanikud peavad olema ühenduse kodanikud või juriidilised isikud.

3.   Kalalaevadel lubatakse tegutseda SEAFO konventsiooni piirkonnas, kui need suudavad täita kalalaevadele SEAFO konventsiooniga kehtestatud nõudeid ja kohustusi ning konventsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid.

4.   Kalastusluba ei anta kalalaevadele, kes on teostanud ebaseaduslikku, teatamata, reguleerimata kalapüüki, välja arvatud juhul, kui uued omanikud esitavad piisava dokumenteeritud tõendusmaterjali, et eelmised omanikud ja operaatorid ei oma nendes mingisugust õiguslikku, kasusaamisega seotud või rahalist osalust või kontrolli nende üle, või et kogu asjakohase teabe põhjal nende laevad ei osale ebaseaduslikus, teatamata, reguleerimata kalapüügis ega ole sellega seotud.

5.   Lõikes 1 osutatud nimekiri sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja registreerimissadam; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi, registreerimisnumber, varasem nimi (kui on teada) ja registreerimissadam;

| b) | varasem lipuriik (kui see on olemas); |
| --- | --- |

b)

varasem lipuriik (kui see on olemas);

| c) | rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas); |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);

| d) | omaniku või omanike nimi ja aadress; |
| --- | --- |

d)

omaniku või omanike nimi ja aadress;

| e) | laeva tüüp; |
| --- | --- |

e)

laeva tüüp;

| f) | pikkus; |
| --- | --- |

f)

pikkus;

| g) | käitaja(te) või haldaja(te) nimi ja aadress (kui see on olemas); |
| --- | --- |

g)

käitaja(te) või haldaja(te) nimi ja aadress (kui see on olemas);

| h) | brutoregistertonnaaž; ning |
| --- | --- |

h)

brutoregistertonnaaž; ning

| i) | peamasina või -masinate võimsus. |
| --- | --- |

i)

peamasina või -masinate võimsus.

6.   Pärast püügiloaga laevade esialgse nimekirja koostamist teatavad liikmesriigid komisjonile viivitamatult iga laeva nimekirja lisamisest, nimekirjast väljajätmisest või mis tahes muudatusest nimekirjas iga kord, kui need aset leiavad.

Artikkel 58

Püügiloaga laevade kohustused

1.   Laevad järgivad kõiki asjakohaseid SEAFO kaitse- ja majandamismeetmeid.

2.   Püügiloaga laevad hoiavad pardal kehtivaid tõendeid laeva registreerimise kohta ja kehtivat luba püüda või ümber laadida kala.

Artikkel 59

Püügiloata laevad

1.   Liikmesriigid võtavad meetmed, et keelata laevadel, kes ei ole kantud püügiloaga laevade SEAFO nimekirja, püüda, hoida pardal, ümber laadida ja lossida SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõik andmed, mille kohaselt on põhjust kahtlustada, et püügiloaga laevade SEAFO nimekirja kandmata laevad tegelevad SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluva kala püügi või ümberlaadimisega SEAFO konventsiooni piirkonnas.

3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et püügiloaga laevade SEAFO nimekirja kantud laevade omanikud ei tegele ega ole seotud kalapüügiga SEAFO konventsiooni piirkonnas, mida teostavad laevad, kes ei ole kantud püügiloaga laevade nimekirja.

2. OSA

Ümberlaadimine

Artikkel 60

Merel toimuva ümberlaadimise keelamine

Iga liikmesriik keelab tema lipu all sõitvatel kalalaevadel laadida SEAFO konventsiooni piirkonnas merel ümber SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala.

Artikkel 61

Sadamas toimuv ümberlaadimine

1.   Ühenduse laevad, kes püüavad SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, laadivad kala ümber ainult SEAFO lepinguosalise sadamas, kui neil on selle lepinguosalise eelnev luba, kelle sadamas toimub ümberlaadimine. Ühenduse kalalaevadel on lubatud kala ümber laadida ainult juhul, kui nad on saanud selleks eelneva loa oma lipuliikmesriigi ja sadamariigi pädevalt asutuselt.

2.   Iga liikmesriik tagab, et tema püügiloaga kalalaevad saavad eelneva loa sadamas ümberlaadimiseks. Liikmesriik tagab ka, et ümberlaadimised sobivad kokku iga laeva teatatud püügikogusega, ja nõuab ümberlaadimisest teatamist.

3.   Ühenduse kalalaeva kapten, kes laadib teisele laevale, edaspidi „vastuvõttev laev”, ümber mis tahes koguse SEAFO konventsiooni piirkonnas püütud ja konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab ümberlaadimise ajal vastuvõtva laeva lipuliikmesriigile asjakohased kalaliigid ja kogused, ümberlaadimise kuupäeva ja püügikohad ning esitab oma lipuliikmesriigile SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni vastavalt XII lisa I osas esitatud vormile.

4.   Ühenduse kalalaeva kapten teatab vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist SEAFO lepinguosalisele, kelle sadamas ümberlaadimine toimub, järgmised andmed:

| — | ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed; |
| --- | --- |

—

ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed;

| — | vastuvõtvate laevade nimed; |
| --- | --- |

—

vastuvõtvate laevade nimed;

| — | ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa; |
| --- | --- |

—

ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa;

| — | ümberlaadimise kuupäev ja sadam. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise kuupäev ja sadam.

5.   Hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise algust ja ümberlaadimise lõpul, kui ümberlaadimine toimub SEAFO lepinguosalise sadamas, teatab ühenduse lipu all sõitva vastuvõtva laeva kapten sadamariigi pädevale asutusele tema laeva pardal olevate SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide kogused ja esitab 24 tunni jooksul kõnealusele pädevale asutusele SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni.

6.   Ühenduse lipu all sõitva vastuvõtva laeva kapten esitab 48 tundi enne lossimist SEAFO ümberlaadimise deklaratsiooni selle riigi pädevale asutusele, kus asub sadam, milles toimub lossimine.

7.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed saadud teabe õigsuse kontrollimiseks ja teeb koostööd lipuriigiga selle tagamiseks, et lossitud kogused on kooskõlas iga laeva teatatud püügikogustega.

8.   Iga liikmesriik, kelle laevadel on lubatud püüda SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, teatab 1. juuniks 2008 komisjonile kõik üksikasjad tema lipu all sõitvate laevade kalasaagi ümberlaadimise kohta.

3. OSA

Kaitsemeetmed tundlike süvamereelupaikade ja ökosüsteemide juhtimiseks

Artikkel 62

Suletud piirkonnad

Ühenduse kalalaevadel on keelatud SEAFO konventsiooniga hõlmatud kalaliikide püük järgmistes piirkondades:

| a) | allrajoon A1






  i) | Dampier veealune mägi






  10° 00' S 02° 00' W | 10° 00' S 00° 00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 12° 00' S 02° 00' W | 12° 00' S 00° 00' E |

a)

allrajoon A1

i)

Dampier veealune mägi

10° 00' S 02° 00' W

10° 00' S 00° 00' E

12° 00' S 02° 00' W

12° 00' S 00° 00' E

| ii) | Malahit Guyot veealune mägi






  11° 00' S 02° 00' W | 11° 00' S 04° 00' W |
| --- | --- | --- |
| 13° 00' S 02° 00' W | 13° 00' S 04° 00' W |

ii)

Malahit Guyot veealune mägi

11° 00' S 02° 00' W

11° 00' S 04° 00' W

13° 00' S 02° 00' W

13° 00' S 04° 00' W

| b) | allrajoon B1
  Molloy veealune mägi






  27° 00' S 08° 00' E | 27° 00' S 10° 00' E |
| --- | --- | --- |
| 29° 00' S 08° 00' E | 29° 00' S 10° 00' E |

b)

allrajoon B1

Molloy veealune mägi

27° 00' S 08° 00' E

27° 00' S 10° 00' E

29° 00' S 08° 00' E

29° 00' S 10° 00' E

| c) | rajoon C






  i) | Schmidt-Ott'i veealune mägi ja Erica veealune mägi






  37° 00' S 13° 00 E | 37° 00' S 17° 00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 40° 00' S 13° 00 E | 40° 00' S 17° 00' E |

c)

rajoon C

i)

Schmidt-Ott'i veealune mägi ja Erica veealune mägi

37° 00' S 13° 00 E

37° 00' S 17° 00' E

40° 00' S 13° 00 E

40° 00' S 17° 00' E

| ii) | Africana veealune mägi






  37° 00' S 28° 00 E | 37° 00' S 30° 00 E |
| --- | --- | --- |
| 38° 00' S 28° 00 E | 38° 00' S 30° 00 E |

ii)

Africana veealune mägi

37° 00' S 28° 00 E

37° 00' S 30° 00 E

38° 00' S 28° 00 E

38° 00' S 30° 00 E

| iii) | Panzarini veealune mägi






  39° 00' S 11° 00' E | 39° 00' S 13° 00' E |
| --- | --- | --- |
| 41° 00' S 11° 00' E | 41° 00' S 13° 00' E |

iii)

Panzarini veealune mägi

39° 00' S 11° 00' E

39° 00' S 13° 00' E

41° 00' S 11° 00' E

41° 00' S 13° 00' E

| d) | allrajoon C1






  i) | Vema veealune mägi






  31° 00' S 08° 00' E | 31° 00' S 09° 00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 32° 00' S 08° 00' E | 32° 00' S 09° 00' E |

d)

allrajoon C1

i)

Vema veealune mägi

31° 00' S 08° 00' E

31° 00' S 09° 00' E

32° 00' S 08° 00' E

32° 00' S 09° 00' E

| ii) | Wusti veealune mägi






  33° 00' S 06° 00' E | 33° 00' S 08° 00' E |
| --- | --- | --- |
| 34° 00' S 06° 00' E | 34° 00' S 08° 00' E |

ii)

Wusti veealune mägi

33° 00' S 06° 00' E

33° 00' S 08° 00' E

34° 00' S 06° 00' E

34° 00' S 08° 00' E

| e) | rajoon D






  i) | Discovery, Junoy, Shannoni veealused mäed






  41° 00' S 06° 00' W | 41° 00' S 03° 00' E |
| --- | --- | --- | --- |
| 44° 00' S 06° 00' W | 44° 00' S 03° 00' E |

e)

rajoon D

i)

Discovery, Junoy, Shannoni veealused mäed

41° 00' S 06° 00' W

41° 00' S 03° 00' E

44° 00' S 06° 00' W

44° 00' S 03° 00' E

| ii) | Schwabenlandi ja Herdmani veealused mäed






  44° 00' S 01° 00' W | 44° 00' S 02° 00' E |
| --- | --- | --- |
| 47° 00' S 01° 00' W | 47° 00' S 02° 00' E |

ii)

Schwabenlandi ja Herdmani veealused mäed

44° 00' S 01° 00' W

44° 00' S 02° 00' E

47° 00' S 01° 00' W

47° 00' S 02° 00' E

Artikkel 63

Kalastamise jätkamine suletud püügipiirkonnas

1.   Artiklis 62 osutatud suletud piirkondades ei jätkata kalastamist enne, kui lipuliikmesriik on kindlaks määranud ja kaardistanud tundlikud mereökosüsteemid, sealhulgas neis piirkondades asuvad veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid ja külmaveekorallid, ning hinnanud kalastamise jätkamise mõju sellistele tundlikele mereökosüsteemidele.

2.   Lipuliikmeriik saadab lõike 1 kohaselt teostatud määramise, kaardistamise ja hindamise tulemused komisjonile edastamiseks SEAFO teaduskomisjoni aastakoosolekule.

3.   Liikmesriigid võivad uurimusliku kalapüügi kavad saata komisjonile hindamiseks, milline on kalastamise mõju kalavarude säästvale arengule ja tundlikele mereökosüsteemidele.

4. OSA

Meetmed merelindude tahtmatu kaaspüügi vähendamiseks

Artikkel 64

Teave merelindude häirimise kohta

Liikmesriigid koguvad andmeid merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu püügi kohta nende kalalaevade poolt, kes püüavad SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, ja edastavad kõik sellekohased andmed komisjonile 1. juuniks 2008.

Artikkel 65

Leevendavad meetmed

1.   Kõik ühenduse kalalaevad, kes püüavad kala lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid):

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja kasutamiseeskirjadele, mis on esitatud XII lisa II osas; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja kasutamiseeskirjadele, mis on esitatud XII lisa II osas;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi;

| c) | kalalaevu kutsutakse üles kasutama veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

kalalaevu kutsutakse üles kasutama veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

2.   Õngejadad lastakse vette üksnes öösel (s.o kahe nautilise hämariku vahelisel pimedal ajal) (44). Öisel õngepüügil kasutatakse üksnes nii vähe laevatulesid, kui on vajalik ohutuse tagamiseks.

3.   Sisikondade heitmine vette on keelatud püügivahendite vettelaskmise ajal. Tuleb vältida sisikondade heitmist vette ajal, mil püügivahendid on vees. Sisikondade vetteheitmine peab võimaluse korral toimuma laeva teisel poolel, mitte seal, kust püügivahendid on vette lastud. Laevade või püügipiirkondade puhul, mille puhul ei ole nõuet jätta kogu sisikond pardale, on vaja rakendada süsteem, millega sisikonnast ja kalapeadest eemaldatakse enne nende vetteheitmist kõik konksud. Enne vettelaskmist tuleb võrgud puhastada, et eemaldada kõik, mis võiks merelinde kohale meelitada.

4.   Ühenduse kalalaevad rakendavad võrkude vettelaskmisel ja võrkudega püügil korda, millega ajavahemik, mil lõtvade võrgusilmadega võrk on veepinnal, on viidud miinimumini. Võrkude hooldustööd tehakse võimaluse korral nii, et võrk ei oleks vees.

5.   Ühenduse kalalaevu kutsutakse üles kasutama sellise kujuga püügivahendeid, mille puhul lindudel oleks vähem võimalusi puutuda kokku püügivahendi nende jaoks kõige ohtlikuma osaga. Selleks võib suurendada võrgu raskusi või vähendada ujuvust, nii et võrk vajuks kiiremini vette, või panna eredavärviline plagu vm asi nende võrguosade kohale, kus võrgusilmad on lindude jaoks kõige ohtlikuma suurusega.

6.   Ühenduse kalalaevadele, mille pardal ei ole võimalusi kalasaagi töötlemiseks või sisikondade hoidmiseks, või millel ei ole võimalust heita sisikonnad vette laeva teisel küljel, kust ei ole vette lastud püügivahendeid, ei anta luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas.

7.   Tehakse kõik vajalik, et püügivahenditesse elusana kinnijäänud linnud vabastataks elusana ja et võimaluse korral eemaldataks konksud ilma asjaomase linnu elu ohtu seadmata.

5. OSA

Kontrollimine

Artikkel 66

Patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 57 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas patagoonia kihvkala püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud patagoonia kihvkalade arvu, sealhulgas sealhulgas tühiteatised. Kõnealune aruanne saadetakse püügiretkel olles iga viie päeva järel. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa patagoonia kihvkala püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2008.

Artikkel 67

Süvamere punakrabi (Chaceon spp) käsitlevad erisätted

1.   Artikli 57 kohaselt SEAFO konventsiooni piirkonnas süvamere punase krabi püügiks loa saanud laeva kapten edastab elektrooniliselt oma lipuriigi pädevatele asutustele ja SEAFO sekretariaadile püügiaruande, märkides oma laeva poolt püütud süvamere punaste krabide arvu, sealhulgas sealhulgas saagita jäämise korral. Kõnealune aruanne edastatakse püügiretke iga viie päeva tagant. Liikmesriigid edastavad kõnealuse teabe viivitamata komisjonile.

2.   Liikmesriigid, kellel on laevu, mis on saanud loa süvamere punase krabi püügiks SEAFO konventsiooni piirkonnas, esitavad komisjonile ja SEAFO sekretariaadile üksikasjalikud andmed saagi ja püügikoormuse kohta hiljemalt 30. juunil 2008.

Artikkel 68

Kalalaeva liikumisest ja püükidest teatamine

1.   Kalalaevad ja uurimislaevad, kel on luba püüda kala SEAFO konventsiooni piirkonnas ja kes seda teevad, saadavad laevaseiresüsteemi või muu sobiva vahendiga lipuliikmesriigi asutusele ja, kui lipuliikmesriik nõuab, SEAFO peasekretärile ettekanded konventsiooni piirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi kohta.

2.   Ettekanne sisenemise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui 6 tundi enne iga sisenemist SEAFO konventsiooni piirkonda, näidates sisenemise kuupäeva ja kellaaja, laeva geograafilise asukoha ja pardal oleva kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).

3.   Iga kalendrikuu lõpul esitatakse ettekandes püügi kohta püütud kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood).

4.   Ettekanne väljumise kohta esitatakse mitte rohkem kui 12 tundi ja mitte vähem kui 6 tundi enne iga väljumist SEAFO konventsiooni piirkonnast. Selles esitatakse väljumise kuupäev ja kellaaeg, laeva geograafiline asukoht, püügipäevade arv ja SEAFO konventsiooni piirkonnas püütud kala eluskaalu kogused (kg) liikide kaupa (FAO kolmetäheline kood) kas alates kalapüügi algusest kõnealuses piirkonnas või viimasest püügiettekandest.

Artikkel 69

Teaduslikud vaatlused ja andmete kogumine kalavarude suuruse hindamiseks

1.   Iga liikmesriik tagab, et iga tema kalalaeva, kes püüab SEAFO konventsiooni piirkonnas SEAFO konventsiooniga hõlmatud liikidesse kuuluvat kala, pardal oleksid kvalifitseeritud teadusvaatlejad.

2.   Iga liikmesriik nõuab, et teave, mille vaatlejad on kogunud iga tema lipu all sõitva kalalaeva kohta, esitataks 30 päeva jooksul pärast SEAFO konventsiooni piirkonnast lahkumist. Teave esitatakse SEAFO teaduskomitee määratud vormis. Liikmesriigid saadavad koopia andmetest võimalikult kiiresti komisjonile, võttes arvesse, et teabe esitamisel on vaja säilitada koondamata andmete konfidentsiaalsus. Liikmesriigid võivad saata koopia teabest ka SEAFO peasekretärile.

3.   Määratud vaatlejad koguvad ja kontrollivad käesolevas artiklis viidatud teabe, kuivõrd see on võimalik, 30. juuniks 2008.

Artikkel 70

Kolmandate riikide laevade täheldamine

1.   Liikmesriikide lipu all sõitvad laevad teatavad oma lipuliikmesriigile võimalikust kalapüügist, mida konventsiooni piirkonnas teostavad kalalaevad, kes sõidavad SEAFO konventsiooniga mitte liitunud riigi lipu all. Selline teave hõlmab muu hulgas järgmist:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | laeva registreerimisnumber; |
| --- | --- |

b)

laeva registreerimisnumber;

| c) | kalalaeva lipuriik; |
| --- | --- |

c)

kalalaeva lipuriik;

| d) | igasugune muu asjakohane teave nähtud kalalaeva kohta. |
| --- | --- |

d)

igasugune muu asjakohane teave nähtud kalalaeva kohta.

2.   Iga liikmesriik saadab lõikes 1 viidatud andmed võimalikult kiiresti komisjonile. Komisjon edastab need andmed teadmiseks SEAFO peasekretärile.

XI PEATÜKK

IOTC PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 71

Merelindude kaaspüügi vähendamine

1.   Liikmesriigid koguvad kogu kättesaadava teabe merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu kaaspüügi kohta oma kalalaevade poolt ning edastavad kõnealused andmed IOTC-le, saates komisjonile koopia.

2.   Liikmesriigid püüavad tõhusate leevendusmeetmete abil vähendada merelindude kaaspüügi taset kõigis kalastuspiirkondades ja kõigil püügihooaegadel.

3.   Ühenduse kalalaevad, mis püüavad kala lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid) vastavalt järgmistele tehnilistele sätetele:

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja IOTCi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti kokkulepitud kujundusele ja IOTCi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 30 lõunalaiuskraadi;

| c) | vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

4.   Triivõngejadasid kasutavad ühenduse kalapüügilaevad vabastatakse lõike 3 nõuetest, kui nad püüavad mõõkkala „ameerika õngejada süsteemi” kasutades.

Artikkel 72

Püügivõimsuse piirangud troopikatuune püüdvate laevade puhul

1.   Liikmesriigid piiravad püüniseliikide kaupa 2006. aasta tasemel selliste oma lipu all sõitvate IOTC piirkonnas troopikatuune püüdvate laevade püügikoormuse, mille üldpikkus on vähemalt 24 m. Nad piiravad samuti püüniseliikide kaupa selliste oma lipu all sõitvate IOTC piirkonnas väljaspool nende majandusvööndit troopikatuune püüdvate laevade arvu, mille üldpikkus on vähemalt 24 m. Laevade arvu piirang on kooskõlas vastava kogumahutavusega, väljendatuna brutoregistertonnaaži (GRT) või brutotonnaažina (GT). Laevade asendamise korral ei tohi ületada lubatud kogumahutavust.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata laevade suhtes, mille puhul on 2006. aastal pooleli haldusmenetlus, ehitamine või mille ehitamiseks on juba luba antud ning mille kasutamiseks on luba antud.

3.   Olenemata lõikest 1 teatavad liikmesriigid komisjonile 1. jaanuariks 2008 oma nende laevade arvu ja kogumahtuvuse, mis 2006. aastal püüdsid kõnealuses piirkonnas troopikatuuni. Selleks tõendavad nad oma laevade tõhusa viibimise ja kalapüügitegevuse IOTC piirkonnas 2006. aastal laevaseiresüsteemi andmete, püügipäevikute, sadamasse sisenemise teabe või muude vahendite abil.

4.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid muuta laevade arvu püügivahendite järgi, kui nad tõendavad komisjonile, et laevade arvu muutus püügivahendeid arvestades ei suurenda asjaomase kalavaru püügikoormust.

5.   Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse muudatuse puhul oleksid ülekantavad laevad IOTCi laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laev, üle ei kanta.

Artikkel 73

Püügivõimsuse piirangud mõõkkala ja pikkuimtuuni püüdvate laevade puhul

1.   Liikmesriigid piiravad püüniseliikide kaupa 2007. aasta tasemel selliste oma lipu all sõitvate IOTC piirkonnas mõõkkala ja pikkuimtuuni püüdvate laevade püügikoormuse, mille üldpikkus on vähemalt 24 m. Liikmesriigid piiravad samuti püüniseliikide kaupa selliste oma lipu all sõitvate IOTC piirkonnas väljaspool nende majandusvööndit mõõkkala ja pikkuimtuuni püüdvate laevade arvu, mille üldpikkus on vähemalt 24 m. Laevade arvu piirang on kooskõlas vastava kogumahutavusega, väljendatuna brutoregistertonnaaži (GRT) või brutotonnaažina (GT). Laevade asendamise korral ei tohi ületada lubatud kogumahutavust.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata laevade suhtes, mille puhul on 2007. aastal pooleli haldusmenetlus, ehitamine või mille ehitamiseks on juba luba antud ning mille kasutamiseks on luba antud.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile 1. jaanuariks 2008 oma nende laevade arvu ja mahutavuse, mis 2007. aastal püüdsid kõnealuses piirkonnas mõõkkala ja pikkuimtuuni. Selleks tõendavad nad oma laevade viibimise ja kalapüügitegevuse IOTC piirkonnas 2007. aastal laevaseiresüsteemi andmete, püügipäevikute, sadamasse sisenemise teabe või muude vahendite abil.

4.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid muuta oma laevade arvu püügivahendeid arvestades, kui nad tõendavad komisjonile, et laevade arvu muutus püügivahendeid arvestades ei suurenda asjaomaste kalavarude püügikoormust.

5.   Liikmesriigid tagavad, et nende laevastikus kavandatava püügivõimsuse muudatuse puhul oleksid ülekantavad laevad IOTCi laevade registris või mõne muu piirkondliku kalandusorganisatsiooni tuunipüügi registris. Laevu, mis on mõne piirkondliku kalandusorganisatsiooni nimekirjas kui ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laev, üle ei kanta.

XII PEATÜKK

SPFO PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 74

Pelaagiline kalapüük – püügivõimsuse piirangud

1.   Liikmesriigid piiravad oma lipu all sõitvate pelaagilisi kalavarusid püüdvate laevade kogumahutavuse (GT) üldist taset SPFO piirkonnas 2007. aastal registreeritud kogumahutavuse tasemeni, et oleks tagatud pelaagiliste kalavarude säästev kasutamine Vaikse ookeani lõunaosas.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile 15. jaanuariks 2008 oma lipu all sõitvate kõnealuses piirkonnas 2007. aastal registreeritud ja aktiivselt tegutsenud laevade kogumahutavuse (GT) üldise taseme. Selle teabe esitamisel tõendavad liikmesriigid oma laevade viibimise SPFO piirkonnas 2007. aastal laevaseiresüsteemi andmete, püügipäevikute, sadamasse sisenemise teabe või muude vahendite abil.

3.   Liikmesriigid, kes on varem püüdnud pelaagilisi liike Vaikse ookeani lõunaosas, kuid 2007. aastal ei ole kalapüügiga tegelenud, võivad 2008. aastal siseneda püügiks SPFO piirkonda, juhul kui nad vabatahtlikult piiravad püügikoormust. Need liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile SPFO piirkonnas kalapüügiga tegelevate oma laevade nimed ja omadused, sh kogumahutavuse.

4.   Liikmesriigid edastavad SPFO ajutisele teaduslikule töörühmale ülevaatamiseks kõik SPFO piirkonna pelaagiliste kalavarude hindamise ja uuringute tulemused ning taotlevad oma teadusekspertide aktiivset osalemist nimetatud organisatsiooni teadustöös, mis käsitleb pelaagilisi liike.

5.   Liikmesriigid tagavad nii palju kui võimalik vaatlejate olemasolu oma riigi lipu all sõitvatel laevadel, et jälgida pelaagilist kalapüüki Vaikse ookeani lõunaosas ja koguda asjakohaseid teaduslikke andmeid.

Artikkel 75

Põhjalähedane kalapüük

1.   Liikmesriigid piiravad SPFO piirkonnas põhjalähedase kalapüügi püügikoormust või saaki aasta keskmisele tasemele ajavahemiku 1. jaanuar 2002 kuni 31. detsember 2006 põhjal, arvestades kalalaevade arvu ja muid näitajaid, mis kajastavad saagi taset, püügikoormust ja -võimsust.

2.   Liikmesriigid ei laienda põhjalähedast püüki SPFO uutesse piirkondadesse, kus praegu sellise püügiga ei tegelda.

3.   Ühenduse laevad lõpetavad põhjalähedase kalapüügi viie miili kaugusel sellisest kohast SPFO piirkonnas, kus on püügitegevuse käigus leitud tõendeid tundlikest mereökosüsteemidest. Ühenduse laevad teatavad oma lipuliikmesriigi pädevatele asutustele, komisjonile ja SPFO ajutisele sekretariaadile leiu asukoha ja asjaomase ökosüsteemi liigi, et asjassepuutuva koha kaitseks saaks võtta vajalikud meetmed.

4.   Liikmesriigid määravad vaatlejad kõigile oma lipu all sõitvatele laevadele, mis tegelevad või kavatsevad hakata tegelema põhjatraalpüügiga SPFO piirkonnas ning tagavad vaatlejate kohalolu piisava taseme oma lipu all sõitvatel laevadel, mis tegelevad muu põhjalähedase püügiga SPFO piirkonnas.

Artikkel 76

Andmete kogumine ja jagamine

Liikmesriigid koguvad, kontrollivad ja esitavad andmeid kooskõlas menetlustega, mida on kirjeldatud andmete kogumise, edastamise, kontrollimise ja vahetuse SPFO normides.

XIII PEATÜKK

WCPFC PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 77

Püügikoormuse piirangud

Liikmesriigid tagavad, et suursilmtuuni, kulduimtuuni, vööttuuni ja Vaikse ookeani lõunaosa pikkuimtuuni püügikoormus WCPFC piirkonnas piirdub üksnes nende püügikoormustega, mille suhtes ühendus on sõlminud kalanduse partnerluslepingud kõnealuse piirkonna rannikuriikidega.

Artikkel 78

Majanduskavad peibutuspüügivahendite kasutamiseks

1.   Liikmesriigid, kelle laevadel on luba kalastada WCPFC piirkonnas, koostavad majanduskavad ankurdatud või triivivate peibutuspüügivahendite kasutamiseks. Kõnealused majanduskavad sisaldavad strateegiaid, mille abil piirata suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni noorkalade häirimist.

2.   Punktis 1 osutatud majanduskavad esitatakse komisjonile hiljemalt 15. oktoobril 2008. Komisjon koostab nende majanduskavade põhjal ühenduse majanduskava ja esitab selle WCPFC sekretariaadile hiljemalt 31. detsembril 2008.

Artikkel 79

Mõõkkala püüdvate laevade maksimaalne arv

WCPFC piirkonnast lõuna pool 20oS mõõkkala püüdvate ühenduse laevade arv ei või ületada 14. Ühenduse osalus piirdub Hispaania lipu all sõitvate laevadega.

XIV PEATÜKK

ICCAT PIIRKONNAS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

Artikkel 80

Merelindude kaaspüügi vähendamine

1.   Liikmesriigid koguvad kogu kättesaadava teabe merelindude häirimise, sealhulgas nende tahtmatu püügi kohta oma kalalaevade poolt, ning edastavad kõnealused andmed ICCATi sekretariaadile ja komisjonile.

2.   Liikmesriigid püüavad tõhusate leevendusmeetmete abil vähendada merelindude kaaspüügi taset mis tahes püügil kõigis kalastuspiirkondades ja kõigil püügihooaegadel.

3.   Ühenduse kalalaevad, mis püüavad kala lõuna pool 20 lõunalaiuskraadi, on varustatud linnutõrjevahenditega (tori mastid) vastavalt järgmistele tehnilistele sätetele:

| a) | tori mastid peavad vastama tori masti konstruktsiooni tingimustele ja ICCATi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

tori mastid peavad vastama tori masti konstruktsiooni tingimustele ja ICCATi vastuvõetud kasutamiseeskirjadele;

| b) | tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 20 lõunalaiuskraadi; |
| --- | --- |

b)

tori mastid tuleb kasutusele võtta enne õngejada vettelaskmist alati, kui kalapüük toimub lõuna pool 20 lõunalaiuskraadi;

| c) | vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kasutavad kalalaevad lisaks veel teist tori masti ja linnutõrjeliini, kui linde on palju või nad on väga aktiivsed;

| d) | kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid. |
| --- | --- |

d)

kõigil kalalaevadel peavad olema kasutamisvalmis varutõrjeliinid.

4.   Erandina lõikest 3 võivad mõõkkala püüdvad ühenduse õngejadalaevad kasutada monokiust õngejada vahendeid, tingimusel et need laevad:

| a) | lasevad oma õngejadad vette nautilise hämariku ja koidu vahelisel ajavahemikul, nagu need on sätestatud kalapüügi geograafilist asukohta käsitlevas nautilise hämariku ja koidu aastaraamatus; |
| --- | --- |

a)

lasevad oma õngejadad vette nautilise hämariku ja koidu vahelisel ajavahemikul, nagu need on sätestatud kalapüügi geograafilist asukohta käsitlevas nautilise hämariku ja koidu aastaraamatus;

| b) | kasutavad minimaalselt 60g raskust, mis on paigutatud õngekonksust maksimaalselt 3m kaugusele, et saavutada optimaalne vajumiskiirus. |
| --- | --- |

b)

kasutavad minimaalselt 60g raskust, mis on paigutatud õngekonksust maksimaalselt 3m kaugusele, et saavutada optimaalne vajumiskiirus.

Artikkel 81

Suletud püügipiirkondade / püügikeeluaja kehtestamine mõõkkala püügiks Vahemeres

Mõõkkalade, eriti noorkalade kaitseks keelatakse mõõkkala püük Vahemeres 15. oktoobrist kuni 15. novembrini 2008.

Artikkel 82

Haid

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed kalastussuremuse vähendamiseks Põhja-Atlandi makohai püügil.

XV PEATÜKK

EBASEADUSLIK, TEATAMATA JA REGULEERIMATA KALAPÜÜK

Artikkel 83

Atlandi ookeani põhjaosa

Atlandi ookeani põhjaosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatakse XIII lisas sätestatud meetmeid.

XVI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 84

Andmeedastus

Kui liikmesriigid edastavad komisjonile määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 15 lõike 1 ja artikli 18 lõike 1 kohaselt andmeid kalavarude lossitud koguste kohta, kasutatakse käesoleva määruse I lisas sätestatud kalavarude koodisid.

Artikkel 85

Jõustumine

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Enne 1. jaanuari 2008 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 41 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. jaanuar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

2

(3)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 441/2007 (ELT L 104, 21.4.2007, lk 28).

3

(4)  ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.

4

(5)  ELT L 345, 28.12.2005, lk 5.

5

(6)  ELT L 65, 7.3.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 7.

7

(8)  ELT L 157, 19.6.2007, lk 1.

8

(9)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1804/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 10).

9

(10)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

10

(11)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

11

(12)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 448/2005 (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

12

(13)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1098/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

13

(14)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2943/95 (EÜT L 308, 21.12.1995, lk 15).

14

(15)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2166/2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 5).

15

(16)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

16

(17)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2269/2004 (ELT L 396, 31.12.2004, lk 1).

17

(18)  ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.

18

(19)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

19

(20)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 16. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1099/2007 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 11).

20

(21)  ELT L 340, 23.12.2005, lk 3.

21

(22)  ELT L 384, 29.12.2006, lk 28. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 754/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 26).

22

(23)  ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

23

(24)  ELT L 123, 12.5.2007, lk 3.

24

(25)  ELT L 318, 5.12.2007, lk 1.

25

(26)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

26

(27)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.

27

(28)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 1.

28

(29)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 898/2007 (ELT L 196, 28.7.2007, lk 22).

29

(30)  EÜT L 190, 4.7.1998, lk 34.

30

(31)  EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

31

(32)  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

32

(33)  EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

33

(34)  EÜT L 234, 31.8.2002, lk 39.

34

(35)  EÜT L 162, 18.6.1986, lk 33.

35

(36)  ELT L 224, 16.8.2006, lk 22.

36

(37)  EÜT L 236, 5.10.1995, lk 24.

37

(38)  ELT L 196, 18.7.2006, lk 14.

38

(39)  ELT L 32, 4.2.2005, lk 1.

39

(40)  ELT L 22, 25.1.2003, lk 5.

40

(41)  ELT L 349, 31.12.2005, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 809/2007 (ELT L 182, 12.7.2007, lk 1).

41

(42)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1799/2006 (ELT L 341, 7.12.2006, lk 26).

42

(43)  EÜT L 121, 12.5.1994, lk 3.

43

(44)  Nautilise hämariku täpsed kellaajad on esitatud käsiraamatu Nautical Almanac tabelites iga laiuskraadi, kohaliku aja ja kuupäeva jaoks. Kõik kellaajad nii laevade kui ka vaatlejate tegevuse dokumenteerimisel esitatakse koos viitega Greenwichi ajale (GMT).

44

---

I LISA

ÜHENDUSE KALALAEVADE PÜÜGILIMIIDID PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGI PIIRNORMID EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügi piirnorme käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 5 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Iga piirkonna kalavarud esitatakse liikide ladinakeelsete nimetuste tähestikulises järjekorras. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist tavanimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit.

| Teaduslik nimetus | Kolmetäheline kood | Tavanimetus |
| --- | --- | --- |
| Ammodytidae | SAN | Tobiaslased |
| Anarhichas lupus | CAT | Harilik merihunt |
| Aphanopus carbo | BSF | Süsisaba |
| Argentina silus | ARU | Põhja-Atlandi hõbekala |
| Beryx spp. | ALF | Limapead |
| Boreogadus saida | POC | Polaartursk |
| Brosme brosme | USK | Meriluts |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Hall lühiogahai |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugali süvahai |
| Cetorhinus maximus | BSK | Hiidhai |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Krokodilljääkala |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Haugjääkala |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Kergueleni jääkala |
| Chionoecetes spp. | PCR | Arktikakrabi |
| Clupea harengus | HER | Heeringas |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Kalju-tömppeakala |
| Dalatias licha | SCK | Šokolaadhai |
| Deania calcea | DCA | Pikk-koonhai |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagoonia kihvkala |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšoovis |
| Etmopterus princeps | ETR | Suur tumehai |
| Etmopterus pusillus | ETP | Ronkjas tumehai |
| Etmopterus spinax | ETX | Harilik tumehai |
| Euphausia superba | KRI | Tavaline hiilgevähk |
| Gadus morhua | COD | Tursk |
| Galeorhinus galeus | GAG | Supi-nugishai |
| Germo alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Pikklest |
| Gobionotothen gibberifrons | NOG | Roheline rüntnototeenia |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Harilik karelest |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Harilik hiidlest |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlandi karekala |
| Illex illecebrosus | SQI | Lühiuim-kalmaar |
| Lamna nasus | POR | Harilik heeringahai |
| Lampanyctus achirus | LAC | Tõrvikkala |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Hall nototeenia |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Soomuskammeljad |
| Limanda ferruginea | YEL | Ruske soomuslest |
| Limanda limanda | DAB | Harilik soomuslest |
| Lophiidae | ANF | Merikuratlased |
| Macrourus berglax | RHG | Põhja-pikksaba |
| Macrourus spp. | GRV | Pikksaba |
| Makaira nigricans | BUM | Sinine marliin |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Kalmaar |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kilttursk |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlang |
| Merluccius merluccius | HKE | Merluus |
| Micromesistius poutassou | WHB | Põhjaputassuu |
| Microstomus kitt | LEM | Väikesuulest |
| Molva dypterigia | BLI | Sinine molva |
| Molva macrophthalmus | SLI | Molva |
| Molva molva | LIN | Harilik molva |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norra salehomaar |
| Notothenia rossii | NOR | Marmornototeenia |
| Pagellus bogaraveo | SBR | Besuugo |
| Pandalus borealis | PRA | Harilik süvameregarneel |
| Paralomis spp. | PAI | Krabid |
| Penaeus spp. | PEN | Viburhännakud |
| Phycis spp. | FOX | Niituimlutsud |
| Platichthys flesus | FLX | Lest |
| Pleuronectes platessa | PLE | Atlandi merilest |
| Pleuronectiformes | FLX | Lestlased |
| Pollachius pollachius | POL | Pollak |
| Pollachius virens | POK | Põhja-Atlandi süsikas e saida |
| Psetta maxima | TUR | Harilik kammeljas |
| Pseudochaenichthus georgianus | SGI | Tume ebajääkala |
| Rajidae | SRX-RAJ | Railased |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Süvalest |
| Salmo salar | SAL | Lõhe |
| Scomber scombrus | MAC | Makrell |
| Scopthalmus rhombus | BLL | Sile kammeljas |
| Sebastes spp. | RED | Meriahven |
| Solea solea | SOL | Harilik merikeel |
| Solea spp. | SOX | Merikeel |
| Sprattus sprattus | SPR | Kilu |
| Squalus acanthias | DGS | Harilik ogahai |
| Tetrapturus alba | WHM | Valge odanina |
| Thunnus alalunga | ALB | Pikkuim-tuun |
| Thunnus albacares | YFT | Kulduim-tuun |
| Thunnus obesus | BET | Suursilm-tuun |
| Thunnus thynnus | BFT | Harilik tuun |
| Trachurus spp. | JAX | Stauriid |
| Trisopterus esmarki | NOP | Tursik |
| Urophycis tenuis | HKW | Valge ameerikaluts |
| Xiphias gladius | SWO | Mõõkkala |

Teaduslik nimetus

Kolmetäheline kood

Tavanimetus

Ammodytidae

SAN

Tobiaslased

Anarhichas lupus

CAT

Harilik merihunt

Aphanopus carbo

BSF

Süsisaba

Argentina silus

ARU

Põhja-Atlandi hõbekala

Beryx spp.

ALF

Limapead

Boreogadus saida

POC

Polaartursk

Brosme brosme

USK

Meriluts

Centrophorus squamosus

GUQ

Hall lühiogahai

Centroscymnus coelolepis

CYO

Portugali süvahai

Cetorhinus maximus

BSK

Hiidhai

Chaenocephalus aceratus

SSI

Krokodilljääkala

Champsocephalus gunnari

ANI

Haugjääkala

Channichthys rhinoceratus

LIC

Kergueleni jääkala

Chionoecetes spp.

PCR

Arktikakrabi

Clupea harengus

HER

Heeringas

Coryphaenoides rupestris

RNG

Kalju-tömppeakala

Dalatias licha

SCK

Šokolaadhai

Deania calcea

DCA

Pikk-koonhai

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagoonia kihvkala

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšoovis

Etmopterus princeps

ETR

Suur tumehai

Etmopterus pusillus

ETP

Ronkjas tumehai

Etmopterus spinax

ETX

Harilik tumehai

Euphausia superba

KRI

Tavaline hiilgevähk

Gadus morhua

COD

Tursk

Galeorhinus galeus

GAG

Supi-nugishai

Germo alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Pikklest

Gobionotothen gibberifrons

NOG

Roheline rüntnototeenia

Hippoglossoides platessoides

PLA

Harilik karelest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Harilik hiidlest

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlandi karekala

Illex illecebrosus

SQI

Lühiuim-kalmaar

Lamna nasus

POR

Harilik heeringahai

Lampanyctus achirus

LAC

Tõrvikkala

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Hall nototeenia

Lepidorhombus spp.

LEZ

Soomuskammeljad

Limanda ferruginea

YEL

Ruske soomuslest

Limanda limanda

DAB

Harilik soomuslest

Lophiidae

ANF

Merikuratlased

Macrourus berglax

RHG

Põhja-pikksaba

Macrourus spp.

GRV

Pikksaba

Makaira nigricans

BUM

Sinine marliin

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Kalmaar

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Kilttursk

Merlangius merlangus

WHG

Merlang

Merluccius merluccius

HKE

Merluus

Micromesistius poutassou

WHB

Põhjaputassuu

Microstomus kitt

LEM

Väikesuulest

Molva dypterigia

BLI

Sinine molva

Molva macrophthalmus

SLI

Molva

Molva molva

LIN

Harilik molva

Nephrops norvegicus

NEP

Norra salehomaar

Notothenia rossii

NOR

Marmornototeenia

Pagellus bogaraveo

SBR

Besuugo

Pandalus borealis

PRA

Harilik süvameregarneel

Paralomis spp.

PAI

Krabid

Penaeus spp.

PEN

Viburhännakud

Phycis spp.

FOX

Niituimlutsud

Platichthys flesus

FLX

Lest

Pleuronectes platessa

PLE

Atlandi merilest

Pleuronectiformes

FLX

Lestlased

Pollachius pollachius

POL

Pollak

Pollachius virens

POK

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Psetta maxima

TUR

Harilik kammeljas

Pseudochaenichthus georgianus

SGI

Tume ebajääkala

Rajidae

SRX-RAJ

Railased

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Süvalest

Salmo salar

SAL

Lõhe

Scomber scombrus

MAC

Makrell

Scopthalmus rhombus

BLL

Sile kammeljas

Sebastes spp.

RED

Meriahven

Solea solea

SOL

Harilik merikeel

Solea spp.

SOX

Merikeel

Sprattus sprattus

SPR

Kilu

Squalus acanthias

DGS

Harilik ogahai

Tetrapturus alba

WHM

Valge odanina

Thunnus alalunga

ALB

Pikkuim-tuun

Thunnus albacares

YFT

Kulduim-tuun

Thunnus obesus

BET

Suursilm-tuun

Thunnus thynnus

BFT

Harilik tuun

Trachurus spp.

JAX

Stauriid

Trisopterus esmarki

NOP

Tursik

Urophycis tenuis

HKW

Valge ameerikaluts

Xiphias gladius

SWO

Mõõkkala

Järgmine üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavuse tabel on esitatud üksnes selgitamiseks:

| Pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga |
| --- | --- | --- |
| Pikkuim-tuun | ALB | Germo alalunga |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Merikuratlased | ANF | Lophiidae |
| Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Harilik merihunt | CAT | Anarhichas lupus |
| Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Lõhe | SAL | Salmo salar |
| Hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus |
| Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |
| Pikk-koonhai | DCA | Deania calcea |
| Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo |
| Krokodilljääkala | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Sinine molva | BLI | Molva dypterigia |
| Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |
| Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |
| Sile kammeljas | BLL | Scopthalmus rhombus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Tursk | COD | Gadus morhua |
| Harilik merikeel | SOL | Solea solea |
| Krabid | PAI | Paralomis spp. |
| Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda |
| Lestlased | FLX | Pleuronectiformes |
| Lest | FLX | Platichthys flesus |
| Niituimlutsud | FOX | Phycis spp. |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Põhja-Atlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |
| Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Pikksaba | GRV | Macrourus spp. |
| Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Merluus | HKE | Merluccius merluccius |
| Heeringas | HER | Clupea harengus |
| Stauriid | JAX | Trachurus spp. |
| Roheline rüntnototeenia | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |
| Tõrvikkala | LAC | Lampanyctus achirus |
| Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |
| Harilik molva | LIN | Molva molva |
| Makrell | MAC | Scomber scombrus |
| Marmornototeenia | NOR | Notothenia rossii |
| Soomuskammeljad | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |
| Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |
| Tursik | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |
| Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polaartursk | POC | Boreogadus saida |
| Pollak | POL | Pollachius pollachius |
| Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Meriahven | RED | Sebastes spp. |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Põhja-Atlandi süsikas e saida | POK | Pollachius virens |
| Tobiaslased | SAN | Ammodytidae |
| Lühiuim-kalmaar | SQI | Illex illecebrosus |
| Railased | SRX-RAJ | Rajidae |
| Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |
| Arktikakrabi | PCR | Chionoecetes spp. |
| Merikeel | SOX | Solea spp. |
| Tume ebajääkala | SGI | Pseudochaenichthus georgianus |
| Molva | SLI | Molva macrophthalmus |
| Kilu | SPR | Sprattus sprattus |
| Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |
| Kalmaar | SQS | Martialia hyadesi |
| Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |
| Supi-nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |
| Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima |
| Meriluts | USK | Brosme brosme |
| Kergueleni jääkala | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |
| Valge odanina | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlang | WHG | Merlangius merlangus |
| Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares |
| Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |

Pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Pikkuim-tuun

ALB

Germo alalunga

Limapead

ALF

Beryx spp.

Harilik karelest

PLA

Hippoglossoides platessoides

Anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

Merikuratlased

ANF

Lophiidae

Haugjääkala

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagoonia kihvkala

TOP

Dissostichus eleginoides

Harilik merihunt

CAT

Anarhichas lupus

Harilik hiidlest

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Lõhe

SAL

Salmo salar

Hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Pikk-koonhai

DCA

Deania calcea

Süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Krokodilljääkala

SSI

Chaenocephalus aceratus

Sinine molva

BLI

Molva dypterigia

Sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Sile kammeljas

BLL

Scopthalmus rhombus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Tursk

COD

Gadus morhua

Harilik merikeel

SOL

Solea solea

Krabid

PAI

Paralomis spp.

Harilik soomuslest

DAB

Limanda limanda

Lestlased

FLX

Pleuronectiformes

Lest

FLX

Platichthys flesus

Niituimlutsud

FOX

Phycis spp.

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Põhja-Atlandi hõbekala

ARU

Argentina silus

Süvalest

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Pikksaba

GRV

Macrourus spp.

Hall nototeenia

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Kilttursk

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Merluus

HKE

Merluccius merluccius

Heeringas

HER

Clupea harengus

Stauriid

JAX

Trachurus spp.

Roheline rüntnototeenia

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Tavaline hiilgevähk

KRI

Euphausia superba

Tõrvikkala

LAC

Lampanyctus achirus

Hall lühiogahai

GUQ

Centrophorus squamosus

Väikesuulest

LEM

Microstomus kitt

Harilik molva

LIN

Molva molva

Makrell

MAC

Scomber scombrus

Marmornototeenia

NOR

Notothenia rossii

Soomuskammeljad

LEZ

Lepidorhombus spp.

Harilik süvameregarneel

PRA

Pandalus borealis

Norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Tursik

NOP

Trisopterus esmarki

Atlandi karekala

ORY

Hoplostethus atlanticus

Viburhännakud

PEN

Penaeus spp.

Atlandi merilest

PLE

Pleuronectes platessa

Polaartursk

POC

Boreogadus saida

Pollak

POL

Pollachius pollachius

Harilik heeringahai

POR

Lamna nasus

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Meriahven

RED

Sebastes spp.

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Põhja-Atlandi süsikas e saida

POK

Pollachius virens

Tobiaslased

SAN

Ammodytidae

Lühiuim-kalmaar

SQI

Illex illecebrosus

Railased

SRX-RAJ

Rajidae

Ronkjas tumehai

ETP

Etmopterus pusillus

Arktikakrabi

PCR

Chionoecetes spp.

Merikeel

SOX

Solea spp.

Tume ebajääkala

SGI

Pseudochaenichthus georgianus

Molva

SLI

Molva macrophthalmus

Kilu

SPR

Sprattus sprattus

Harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Kalmaar

SQS

Martialia hyadesi

Mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Supi-nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Harilik kammeljas

TUR

Psetta maxima

Meriluts

USK

Brosme brosme

Kergueleni jääkala

LIC

Channichthys rhinoceratus

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Valge ameerikaluts

HKW

Urophycis tenuis

Valge odanina

WHM

Tetrapturus alba

Merlang

WHG

Merlangius merlangus

Pikklest

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Ruske soomuslest

YEL

Limanda ferruginea

IA LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkond, CECAFi EÜ veed, Prantsuse Guajaana veed

| Liik | : | Tobiaslased

  ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tobiaslased

ammodytidae

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  SAN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

SAN/04-N.

Taani

19 000

Ühendkuningriik

1 000

EÜ

20 000

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tobiaslased

  ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tobiaslased

ammodytidae

| Piirkond | : | IIIa; IIa ja IV EÜ veed (1)

  SAN/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa; IIa ja IV EÜ veed (1)

SAN/2A3A4.

Taani

Ei ole kehtestatud

Ühendkuningriik

Ei ole kehtestatud

Kõik liikmesriigid

Ei ole kehtestatud (2)

EÜ

Ei ole kehtestatud

Norra

20 000 (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei ole kehtestatud

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi hõbekala

Argentina silus

| Piirkond | : | Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  ARU/1/2. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

ARU/1/2.

Saksamaa

31

Prantsusmaa

10

Madalmaad

25

Ühendkuningriik

50

EÜ

116

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi hõbekala

Argentina silus

| Piirkond | : | III ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  ARU/3/4. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

III ja IV püügipiirkonna EÜ veed

ARU/3/4.

Taani

1 180

Saksamaa

12

Prantsusmaa

8

Iirimaa

8

Madalmaad

55

Rootsi

46

Ühendkuningriik

21

EÜ

1 331

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi hõbekala

Argentina silus

| Piirkond | : | Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed
  ARU/567. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed

ARU/567.

Saksamaa

405

Prantsusmaa

9

Iirimaa

378

Madalmaad

4 225

Ühendkuningriik

297

EÜ

5 311

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed
  USK/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna EÜ veed

USK/2A47-C

EC

Ei kohaldata

Norra

3 350 (4)
   (5)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | Piirkondade I, II ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed
  USK/1214EI |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Piirkondade I, II ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

USK/1214EI

Saksamaa

7 (6)

Prantsusmaa

7 (6)

Ühendkuningriik

7 (6)

Muud

3 (6)

EÜ

23 (6)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | III püügipiirkonna EÜ veed
  USK/3EI. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

III püügipiirkonna EÜ veed

USK/3EI.

Taani

14

Rootsi

7

Saksamaa

7

EÜ

28

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna EÜ veed
  USK/4EI. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna EÜ veed

USK/4EI.

Taani

62

Saksamaa

19

Prantsusmaa

44

Rootsi

6

Ühendkuningriik

94

Muud

6 (7)

EÜ

231

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed
  USK/567EI. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Piirkondade V, VI ja VII EÜ ja rahvusvahelised veed

USK/567EI.

Saksamaa

6

Hispaania

21

Prantsusmaa

254

Iirimaa

25

Ühendkuningriik

123

Muud

6 (8)

EÜ

435

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriluts

Brosme brosme

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  USK/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

USK/4AB-N.

Belgia

0

Taani

165

Saksamaa

1

Prantsusmaa

0

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

4

EÜ

170

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (9)

Clupea harengus

| Piirkond | : | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa

HER/03A.

Taani

21 474

Saksamaa

344

Rootsi

22 463

EÜ

44 281

Fääri saared

500 (10)

Lubatud kogupüük (TAC)

51 673

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (11)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (11)

Clupea harengus

| Piirkond | : | ICES IV piirkonna EÜ ja Norra veed põhja pool 53o 30' N
  HER/04A., HER/04B. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

ICES IV piirkonna EÜ ja Norra veed põhja pool 53o 30' N

HER/04A., HER/04B.

Taani

27 886

Saksamaa

17 536

Prantsusmaa

11 965

Madalmaad

26 751

Rootsi

2 047

Ühendkuningriik

30 025

EÜ

116 210

Norra

50 000 (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

201 227

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool
  62o N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool

62o N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  HER/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

HER/04-N.

Rootsi

846 (13)

EÜ

846

Lubatud kogupüük (TAC)

ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (14)

Clupea harengus

| Piirkond | : | Kaaspüük püügipiirkonnas IIIa
  HER/03A-BC |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Kaaspüük püügipiirkonnas IIIa

HER/03A-BC

Taani

9 805

Saksamaa

87

Rootsi

1 578

EÜ

11 470

Lubatud kogupüük (TAC)

11 470

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (15)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (15)

Clupea harengus

| Piirkond | : | Kaaspüük püügipiirkondades IV, VIId ja püügipiirkonna IIa EÜ vetes
  HER/2A47DX |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Kaaspüük püügipiirkondades IV, VIId ja püügipiirkonna IIa EÜ vetes

HER/2A47DX

Belgia

93

Taani

18 004

Saksamaa

93

Prantsusmaa

93

Madalmaad

93

Rootsi

88

Ühendkuningriik

342

EÜ

18 806

Lubatud kogupüük (TAC)

18 806

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas (16)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas (16)

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIId; IVc (17)

  HER/4CXB7D |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIId; IVc (17)

HER/4CXB7D

Belgia

7 100 (18)

Taani

397 (18)

Saksamaa

250 (18)

Prantsusmaa

6 488 (18)

Madalmaad

10 157 (18)

Ühendkuningriik

2 269 (18)

EÜ

26 661

Lubatud kogupüük (TAC)

201 227

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | Piirkondade Vb, VIb ja VIaN EÜ ja rahvusvahelised veed (19)

  HER/5B6ANB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Piirkondade Vb, VIb ja VIaN EÜ ja rahvusvahelised veed (19)

HER/5B6ANB.

Saksamaa

2 967

Prantsusmaa

561

Iirimaa

4 009

Madalmaad

2 967

Ühendkuningriik

16 036

EÜ

26 540

Fääri saared

660 (20)

Lubatud kogupüük (TAC)

27 200

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIIbc; VIaS (21)

  HER/6AS7BC |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIbc; VIaS (21)

HER/6AS7BC

Iirimaa

10 584

Madalmaad

1 058

EÜ

11 642

Lubatud kogupüük (TAC)

11 642

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIa Clyde (22)

  HER/06ACL. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIa Clyde (22)

HER/06ACL.

Ühendkuningriik

800

EÜ

800

Lubatud kogupüük (TAC)

800

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIIa (23)

  HER/07A/MM |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIa (23)

HER/07A/MM

Iirimaa

1 250

Ühendkuningriik

3 550

EÜ

4 800

Lubatud kogupüük (TAC)

4 800

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIIe ja VIIf
  HER/7EF. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIe ja VIIf

HER/7EF.

Prantsusmaa

500

Ühendkuningriik

500

EÜ

1 000

Lubatud kogupüük (TAC)

1 000

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) ja VIIk (24)

  HER/7G-K. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIg (24), VIIh (24), VIIj (24) ja VIIk (24)

HER/7G-K.

Saksamaa

88

Prantsusmaa

487

Iirimaa

6 818

Madalmaad

487

Ühendkuningriik

10

EÜ

7 890

Lubatud kogupüük (TAC)

7 890

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Piirkond | : | VIII.
  ANE/08. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIII.

ANE/08.

Hispaania

0

Prantsusmaa

0

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

0

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Piirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  ANE/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

ANE/9/3411

Hispaania

3 826

Portugal

4 174

EÜ

8 000

Lubatud kogupüük (TAC)

8 000

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | Skagerrak (25)

  COD/03AN. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Skagerrak (25)

COD/03AN.

Belgia

8

Taani

2 532

Saksamaa

64

Madalmaad

16

Rootsi

443

EÜ

3 063

Lubatud kogupüük (TAC)

3 165

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | Kattegat (26)

  COD/03AS. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Kattegat (26)

COD/03AS.

Taani

415

Saksamaa

9

Rootsi

249

EÜ

673

Lubatud kogupüük (TAC)

673

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | IV; püügipiirkonna IIa EÜ veed; püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  COD/2A3AX4 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV; püügipiirkonna IIa EÜ veed; püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

COD/2A3AX4

Belgia

654

Taani

3 761

Saksamaa

2 384

Prantsusmaa

809

Madalmaad

2 125

Rootsi

25

Ühendkuningriik

8 628

EÜ

18 386

Norra

3 766 (27)

Lubatud kogupüük (TAC)

22 152

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 15 980 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

15 980

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  COD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

COD/04-N.

Rootsi

382

EÜ

382

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  COD/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

COD/561214

Belgia

1

Saksamaa

6

Prantsusmaa

64

Iirimaa

90

Ühendkuningriik

241

EÜ

402

Lubatud kogupüük (TAC)

402

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIa; Vb EÜ veed
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Saksamaa | 6 |
| Prantsusmaa | 64 |
| Iirimaa | 90 |
| Ühendkuningriik | 241 |
| EÜ | 402 |

VIa; Vb EÜ veed

(COD/*5BC6A)

Belgia

1

Saksamaa

6

Prantsusmaa

64

Iirimaa

90

Ühendkuningriik

241

EÜ

402

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIa

COD/07A.

Belgia

16

Prantsusmaa

44

Iirimaa

790

Madalmaad

4

Ühendkuningriik

345

EÜ

1 199

Lubatud kogupüük (TAC)

1 199

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | VIIb-k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  COD/7X7A34 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIb-k, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

COD/7X7A34

Belgia

177

Prantsusmaa

3 033

Iirimaa

753

Madalmaad

25

Ühendkuningriik

328

EÜ

4 316

Lubatud kogupüük (TAC)

4 316 (28)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik heeringahai

  Lamna nasus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik heeringahai

Lamna nasus

| Piirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ JA RAHVUSVAHELISEDveed
  POR/1-14C1. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ JA RAHVUSVAHELISEDveed

POR/1-14C1.

Taani

30

Prantsusmaa

332

Saksamaa

6

Iirimaa

8

PORTUGAL

26

HISPAANIA

175

ROOTSI

1

Ühendkuningriik

3

EÜ

581

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

LEZ/2AC4-C

Belgia

5

Taani

4

Saksamaa

4

Prantsusmaa

26

Madalmaad

21

Ühendkuningriik

1 537

EÜ

1 597

Lubatud kogupüük (TAC)

1 597

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  LEZ/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

LEZ/561214

Hispaania

295

Prantsusmaa

1 148

Iirimaa

336

Ühendkuningriik

813

EÜ

2 592

Lubatud kogupüük (TAC)

2 592

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Piirkond | : | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII

LEZ/07.

Belgia

494

Hispaania

5 490

Prantsusmaa

6 663

Iirimaa

3 029

Ühendkuningriik

2 624

EÜ

18 300

Lubatud kogupüük (TAC)

18 300

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Piirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

LEZ/8ABDE.

Hispaania

1 176

Prantsusmaa

949

EÜ

2 125

Lubatud kogupüük (TAC)

2 125

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Piirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed

LEZ/8C3411

Hispaania

1 320

Prantsusmaa

66

Portugal

44

EÜ

1 430

Lubatud kogupüük (TAC)

1 430

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik soomuslest ja lest

  Limanda limanda ja Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik soomuslest ja lest

Limanda limanda ja Platichthys flesus

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

D/F/2AC4-C

Belgia

513

Taani

1 927

Saksamaa

2 890

Prantsusmaa

200

Madalmaad

11 654

Rootsi

6

Ühendkuningriik

1 620

EÜ

18 810

Lubatud kogupüük (TAC)

18 810

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

ANF/2AC4-C

Belgia

401

Taani

884

Saksamaa

432

Prantsusmaa

82

Madalmaad

303

Rootsi

10

Ühendkuningriik

9 233

EÜ

11 345

Lubatud kogupüük (TAC)

11 345

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  ANF/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

ANF/4AB-N.

Belgia

48

Taani

1 236

Saksamaa

19

Madalmaad

18

Ühendkuningriik

289

EÜ

1 610

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  ANF/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

ANF/561214

Belgia

185

Saksamaa

212

Hispaania

198

Prantsusmaa

2 280

Iirimaa

516

Madalmaad

178

Ühendkuningriik

1 586

EÜ

5 155

Lubatud kogupüük (TAC)

5 155

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | VII
  ANF/07. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII

ANF/07.

Belgia

2 595 (29)

Saksamaa

289 (29)

Hispaania

1 031 (29)

Prantsusmaa

16 651 (29)

Iirimaa

2 128 (29)

Madalmaad

336 (29)

Ühendkuningriik

5 050 (29)

EÜ

28 080 (29)

Lubatud kogupüük (TAC)

28 080 (29)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

ANF/8ABDE.

Hispaania

1 206

Prantsusmaa

6 714

EÜ

7 920

Lubatud kogupüük (TAC)

7 920

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Piirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  ANF/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

ANF/8C3411

Hispaania

1 629

Prantsusmaa

2

Portugal

324

EÜ

1 955

Lubatud kogupüük (TAC)

1 955

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

HAD/3A/BCD

Belgia

12

Taani

2 080

Saksamaa

132

Madalmaad

2

Rootsi

246

EÜ

2 472 (30)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 856

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed
  HAD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

HAD/2AC4.

Belgia

279

Taani

1 920

Saksamaa

1 222

Prantsusmaa

2 130

Madalmaad

210

Rootsi

193

Ühendkuningriik

31 672

EÜ

37 626 (31)

Norra

8 082

Lubatud kogupüük (TAC)

46 444

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 28 535 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(HAD/*04N-)

EÜ

28 535

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  HAD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

HAD/04-N.

Rootsi

707

EÜ

707

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | ICES püügipiirkondade VIb, XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed
  HAD/6B1214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

ICES püügipiirkondade VIb, XII ja XIV EÜ ja rahvusvahelised veed

HAD/6B1214

Belgia

16

Saksamaa

19

Prantsusmaa

763

Iirimaa

544

Ühendkuningriik

5 574

EÜ

6 916

Lubatud kogupüük (TAC)

6 916

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | Vb ja VIa EÜ veed
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Vb ja VIa EÜ veed

HAD/5BC6A.

Belgia

7

Saksamaa

9

Prantsusmaa

366

Iirimaa

995

Ühendkuningriik

4 743

EÜ

6 120

Lubatud kogupüük (TAC)

6 120

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  HAD/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

HAD/7/3411

Belgia

129

Prantsusmaa

7 719

Iirimaa

2 573

Ühendkuningriik

1 158

EÜ

11 579

Lubatud kogupüük (TAC)

11 579

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püügipiirkonnas püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIa
  (HAD/*07A) |
| --- | --- |
| Belgia | 20 |
| Prantsusmaa | 90 |
| Iirimaa | 536 |
| Ühendkuningriik | 592 |
| EÜ | 1 238 |

VIIa

(HAD/*07A)

Belgia

20

Prantsusmaa

90

Iirimaa

536

Ühendkuningriik

592

EÜ

1 238

Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama ICESi püügipiirkonnas VIIa püütud kogused. ICESi püügipiirkonnas VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on suuremad kui 1 238 tonni.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa

WHG/03A.

Taani

232

Madalmaad

1

Rootsi

25

EÜ

258 (32)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 050

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed
  WHG/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV; IIa püügipiirkonna EÜ veed

WHG/2AC4.

Belgia

367

Taani

1 588

Saksamaa

413

Prantsusmaa

2 387

Madalmaad

918

Rootsi

3

Ühendkuningriik

9 336

EÜ

15 012 (33)

Norra

1 785 (34)

Lubatud kogupüük (TAC)

17 850

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 10 884 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

10 884

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  WHG/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

WHG/561214

Saksamaa

5

Prantsusmaa

93

Iirimaa

229

Ühendkuningriik

438

EÜ

765

Lubatud kogupüük (TAC)

765

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIa

WHG/07A.

Belgia

1

Prantsusmaa

10

Iirimaa

160

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

107

EÜ

278

Lubatud kogupüük (TAC)

278

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk
  WHG/7X7A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ja VIIk

WHG/7X7A.

Belgia

195

Prantsusmaa

11 964

Iirimaa

5 544

Madalmaad

97

Ühendkuningriik

2 140

EÜ

19 940

Lubatud kogupüük (TAC)

19 940

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | VIII.
  WHG/08. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIII.

WHG/08.

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

2 160

EÜ

3 600

Lubatud kogupüük (TAC)

3 600

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Piirkond | : | IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed
  WHG/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IX ja X; CECAF 31.1.1 EÜ veed

WHG/9/3411

Portugal

653

EÜ

653

Lubatud kogupüük (TAC)

653

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merlang ja pollak

  Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merlang ja pollak

Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  W/P/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

W/P/04-N.

Rootsi

190

EÜ

190

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Piirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

HKE/3A/BCD

Taani

1 499

Rootsi

128

EÜ

1 627

Lubatud kogupüük (TAC)

1 627 (35)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

HKE/2AC4-C

Belgia

27

Taani

1 096

Saksamaa

126

Prantsusmaa

243

Madalmaad

63

Ühendkuningriik

341

EÜ

1 896

Lubatud kogupüük (TAC)

1 896 (36)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Piirkond | : | VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  HKE/571214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

HKE/571214

Belgia

278 (37)

Hispaania

8 926

Prantsusmaa

13 785 (37)

Iirimaa

1 670

Madalmaad

180 (37)

Ühendkuningriik

5 442 (37)

EÜ

30 281

Lubatud kogupüük (TAC)

30 281 (38)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 36 |
| Hispaania | 1 440 |
| Prantsusmaa | 1 440 |
| Iirimaa | 180 |
| Madalmaad | 18 |
| Ühendkuningriik | 810 |
| EÜ | 3 924 |

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

36

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

1 440

Iirimaa

180

Madalmaad

18

Ühendkuningriik

810

EÜ

3 924

| Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Piirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

HKE/8ABDE.

Belgia

9 (39)

Hispaania

6 214

Prantsusmaa

13 955

Madalmaad

18 (39)

EÜ

20 196

Lubatud kogupüük (TAC)

20 196 (40)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 2 |
| Hispaania | 1 800 |
| Prantsusmaa | 3 240 |
| Madalmaad | 5 |
| EÜ | 5 047 |

VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

(HKE/*57-14)

Belgia

2

Hispaania

1 800

Prantsusmaa

3 240

Madalmaad

5

EÜ

5 047

| Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Piirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  HKE/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

HKE/8C3411

Hispaania

4 510

Prantsusmaa

433

Portugal

2 104

EÜ

7 047

Lubatud kogupüük (TAC)

7 047

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  WHB/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

WHB/4AB-N.

Taani

7 600

Ühendkuningriik

400

EÜ

8 000

Lubatud kogupüük (TAC)

1 266 282

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Piirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  WHB/1X14 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

WHB/1X14

Taani

26 789 (41)
   (42)

Saksamaa

10 416 (41)
   (42)

Hispaania

22 711 (41)
   (42)

Prantsusmaa

18 643 (41)
   (42)

Iirimaa

20 745 (41)
   (42)

Madalmaad

32 666 (41)
   (42)

Portugal

2 110 (41)
   (42)

Rootsi

6 627 (41)
   (42)

Ühendkuningriik

34 759 (41)
   (42)

EÜ

175 466 (41)
   (42)

Norra

108 000 (43)
   (44)

Fääri saared

29 580 (45)
   (46)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 266 282

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Piirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  WHB/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

WHB/8C3411

Hispaania

25 686 (47)

Portugal

6 421 (47)

EÜ

32 107 (47)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 266 282

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Piirkond | : | II EÜ veed, IVa, V, VI püügipiirkond põhja pool 56o 30' N ja VII lääne pool 12o W
  WHB/24A567 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

II EÜ veed, IVa, V, VI püügipiirkond põhja pool 56o 30' N ja VII lääne pool 12o W

WHB/24A567

Norra

193 670 (48)
   (49)

Fääri saared

31 000 (50)
   (51)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 266 282

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Väikesuulest ja pikklest

  Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Väikesuulest ja pikklest

Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

L/W/2AC4-C

Belgia

368

Taani

1 013

Saksamaa

130

Prantsusmaa

277

Madalmaad

843

Rootsi

11

Ühendkuningriik

4 151

EÜ

6 793

Lubatud kogupüük (TAC)

6 793

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Piirkond | : | EÜ veed püügipiirkondades IIa, IV, Vb, VI, VII
  BLI/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

EÜ veed püügipiirkondades IIa, IV, Vb, VI, VII

BLI/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (52)

Norra

150

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Piirkond | : | VIa EÜ veed põhja pool 56o 30'N ja VIb
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIa EÜ veed põhja pool 56o 30'N ja VIb

BLI/6AN6B.

Fääri saared

200 (53)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  LIN/1/2. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

LIN/1/2.

Taani

10

Saksamaa

10

Prantsusmaa

10

Ühendkuningriik

10

Muud (54)

5

EÜ

45

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  LIN/03. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

LIN/03.

Belgia

7 (55)

Taani

57

Saksamaa

7 (55)

Rootsi

22

Ühendkuningriik

7 (55)

EÜ

100

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | IV EÜ veed
  LIN/04. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV EÜ veed

LIN/04.

Belgia

18

Taani

286

Saksamaa

177

Prantsusmaa

159

Madalmaad

6

Rootsi

12

Ühendkuningriik

2 196

EÜ

2 856

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  LIN/05. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

LIN/05.

Belgia

9

Taani

6

Saksamaa

6

Prantsusmaa

6

Ühendkuningriik

6

EÜ

34

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV PÜÜGIPIIRKONNA EÜ ja rahvusvahelised veed
  LIN/6X14. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI, VII, VIII, IX, X, XII, ja XIV PÜÜGIPIIRKONNA EÜ ja rahvusvahelised veed

LIN/6X14.

Belgia

40

Taani

7

Saksamaa

147

Hispaania

2 969

Prantsusmaa

3 166

Iirimaa

793

Portugal

7

Ühendkuningriik

3 645

EÜ

10 776

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | IIa, IV, Vb, VI, VII PÜÜGIPIIRKONNA EÜ veed
  LIN/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa, IV, Vb, VI, VII PÜÜGIPIIRKONNA EÜ veed

LIN/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata

Norra

5 638 (56)
   (57)

Fääri saared

250 (58)
   (59)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  LIN/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

LIN/4AB-N.

Belgia

6

Taani

747

Saksamaa

21

Prantsusmaa

8

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

67

EÜ

850

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

NEP/3A/BCD

Taani

3 800

Saksamaa

11 (60)

Rootsi

1 359

EÜ

5 170

Lubatud kogupüük (TAC)

5 170

Analüütiline TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | IIa ja IV PÜÜGIPIIRKONNA EÜ veed
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV PÜÜGIPIIRKONNA EÜ veed

NEP/2AC4-C

Belgia

1 368

Taani

1 368

Saksamaa

20

Prantsusmaa

40

Madalmaad

704

Ühendkuningriik

22 644

EÜ

26 144

Lubatud kogupüük (TAC)

26 144

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  NEP/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

NEP/4AB-N.

Taani

1 183

Saksamaa

1

Ühendkuningriik

66

EÜ

1 250

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | VI; Vb PÜÜGIPPIRKONNA EÜ veed
  NEP/5BC6. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb PÜÜGIPPIRKONNA EÜ veed

NEP/5BC6.

Hispaania

40

Prantsusmaa

161

Iirimaa

269

Ühendkuningriik

19 415

EÜ

19 885

Lubatud kogupüük (TAC)

19 885

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | VII
  NEP/07. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII

NEP/07.

Hispaania

1 509

Prantsusmaa

6 116

Iirimaa

9 277

Ühendkuningriik

8 251

EÜ

25 153

Lubatud kogupüük (TAC)

25 153

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

NEP/8ABDE.

Hispaania

259

Prantsusmaa

4 061

EÜ

4 320

Lubatud kogupüük (TAC)

4 320

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc

NEP/08C.

Hispaania

119

Prantsusmaa

5

EÜ

124

Lubatud kogupüük (TAC)

124

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Piirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  NEP/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

NEP/9/3411

Hispaania

104

Portugal

311

EÜ

415

Lubatud kogupüük (TAC)

415

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa

PRA/03A.

Taani

4 033

Rootsi

2 172

EÜ

6 205

Lubatud kogupüük (TAC)

11 620

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

PRA/2AC4-C

Taani

2 960

Madalmaad

28

Rootsi

119

Ühendkuningriik

877

EÜ

3 984

Lubatud kogupüük (TAC)

3 984

Ennetuslik TACkohaldataKSE määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  PRA/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

PRA/04-N.

Taani

500

Rootsi

164 (61)

EÜ

664

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Viburhännakud

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Viburhännakud

Penaeus spp.

| Piirkond | : | Prantsuse Guajaana veed (62)

  PEN/FGU. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Prantsuse Guajaana veed (62)

PEN/FGU.

Prantsusmaa

4 108 (63)

EÜ

4 108 (63)

Lubatud kogupüük (TAC)

4 108 (63)

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | Skagerrak (64)

  PLE/03AN. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Skagerrak (64)

PLE/03AN.

Belgia

56

Taani

7 280

Saksamaa

37

Madalmaad

1 400

Rootsi

390

EÜ

9 163

Lubatud kogupüük (TAC)

9 350

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | Kattegat (65)

  PLE/03AS. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Kattegat (65)

PLE/03AS.

Taani

2 081

Saksamaa

23

Rootsi

234

EÜ

2 338

Lubatud kogupüük (TAC)

2 338

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | IV; püügipiirkonna IIa EÜ veed, püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat
  PLE/2A3AX4 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV; püügipiirkonna IIa EÜ veed, püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

PLE/2A3AX4

Belgia

2 946

Taani

9 575

Saksamaa

2 762

Prantsusmaa

552

Madalmaad

18 414

Ühendkuningriik

13 626

EÜ

47 875

Norra

1 105

Lubatud kogupüük (TAC)

49 000

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 19 653 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(PLE/*04N-)

EÜ

19 653

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  PLE/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

PLE/561214

Prantsusmaa

22

Iirimaa

287

Ühendkuningriik

477

EÜ

786

Lubatud kogupüük (TAC)

786

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIa

PLE/07A.

Belgia

47

Prantsusmaa

21

Iirimaa

1 209

Madalmaad

14

Ühendkuningriik

558

EÜ

1 849

Lubatud kogupüük (TAC)

1 849

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIIb ja VIIc
  PLE/7BC. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIb ja VIIc

PLE/7BC.

Prantsusmaa

22

Iirimaa

88

EÜ

110

Lubatud kogupüük (TAC)

110

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIId ja VIIe
  PLE/7DE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIId ja VIIe

PLE/7DE.

Belgia

826

Prantsusmaa

2 755

Ühendkuningriik

1 469

EÜ

5 050

Lubatud kogupüük (TAC)

5 050

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIIf ja VIIg
  PLE/7FG. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIf ja VIIg

PLE/7FG.

Belgia

77

Prantsusmaa

139

Iirimaa

202

Ühendkuningriik

73

EÜ

491

Lubatud kogupüük (TAC)

491

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIIh, VIIj ja VIIk
  PLE/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIh, VIIj ja VIIk

PLE/7HJK.

Belgia

19

Prantsusmaa

38

Iirimaa

132

Madalmaad

76

Ühendkuningriik

38

EÜ

303

Lubatud kogupüük (TAC)

303

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Piirkond | : | VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  PLE/8/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

PLE/8/3411

Hispaania

75

Prantsusmaa

298

Portugal

75

EÜ

448

Lubatud kogupüük (TAC)

448

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  POL/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

POL/561214

Hispaania

6

Prantsusmaa

216

Iirimaa

63

Ühendkuningriik

165

EÜ

450

Lubatud kogupüük (TAC)

450

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Piirkond | : | VII
  POL/07. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII

POL/07.

Belgia

476

Hispaania

29

Prantsusmaa

10 959

Iirimaa

1 168

Ühendkuningriik

2 668

EÜ

15 300

Lubatud kogupüük (TAC)

15 300

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Piirkond | : | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  POL/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

POL/8ABDE.

Hispaania

286

Prantsusmaa

1 394

EÜ

1 680

Lubatud kogupüük (TAC)

1 680

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Piirkond | : | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc

POL/08C.

Hispaania

236

Prantsusmaa

26

EÜ

262

Lubatud kogupüük (TAC)

262

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Piirkond | : | IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  POL/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

POL/9/3411

Hispaania

278

Portugal

10

EÜ

288

Lubatud kogupüük (TAC)

288

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
  POK/2A34 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed

POK/2A34

Belgia

47

Taani

5 636

Saksamaa

14 231

Prantsusmaa

33 491

Madalmaad

142

Rootsi

774

Ühendkuningriik

10 911

EÜ

65 232

Norra

70 668 (66)

Lubatud kogupüük (TAC)

135 900

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  POK/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

POK/561214

Saksamaa

906

Prantsusmaa

9 003

Iirimaa

483

Ühendkuningriik

3 708

EÜ

14 100

Lubatud kogupüük (TAC)

14 100

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | Norra veed lõuna pool 62o N
  POK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed lõuna pool 62o N

POK/04-N.

Rootsi

880

EÜ

880

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  POK/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VII, VIII, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

POK/7/3411

Belgia

10

Prantsusmaa

2 132

Iirimaa

1 066

Ühendkuningriik

582

EÜ

3 790

Lubatud kogupüük (TAC)

3 790

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik kammeljas ja sile kammeljas

  Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

T/B/2AC4-C

Belgia

386

Taani

825

Saksamaa

211

Prantsusmaa

99

Madalmaad

2 923

Rootsi

6

Ühendkuningriik

813

EÜ

5 263

Lubatud kogupüük (TAC)

5 263

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  SRX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

SRX/2AC4-C

Belgia

277 (67)

Taani

11 (67)

Saksamaa

14 (67)

Prantsusmaa

43 (67)

Madalmaad

236 (67)

Ühendkuningriik

1 062 (67)

EÜ

1 643 (67)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 643

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | IIa ja IV piirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  GHL/2A-C46 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV piirkonna EÜ veed; VI püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

GHL/2A-C46

Taani

6

Saksamaa

10

Eesti

6

Hispaania

6

Prantsusmaa

92

Iirimaa

6

Leedu

6

Poola

6

Ühendkuningriik

359

EÜ

847 (68)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Piirkond | : | IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed
  MAC/2A34. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa ja IV; püügipiirkondade IIa, IIIb, IIIc ja IIId EÜ veed

MAC/2A34.

Belgia

157

Taani

12 699

Saksamaa

164

Prantsusmaa

495

Madalmaad

498

Rootsi

3 674 (69)
   (70)

Ühendkuningriik

462

EÜ

18 149 (69)

Norra

9 300 (71)

Lubatud kogupüük (TAC)

385 366 (72)

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  MAC/*03A | IIIa ja IVbc
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B | IVc
  MAC/*04C | VI; IIa rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2008
  MAC/*2A6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 490 | | | |
| Madalmaad | | 490 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 490 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A

IIIa ja IVbc

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B

IVc

MAC/*04C

VI; IIa rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2008

MAC/*2A6

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

490

Madalmaad

490

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

490

Norra

3 000

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Piirkond | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ veed; IIa, XII ja XIV rahvusvahelised veed
  MAC/2CX14- |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ veed; IIa, XII ja XIV rahvusvahelised veed

MAC/2CX14-

Saksamaa

14 893

Hispaania

20

Eesti

124

Prantsusmaa

9 930

Iirimaa

49 643

Läti

91

Leedu

91

Madalmaad

21 719

Poola

1 049

Ühendkuningriik

136 522

EÜ

234 082

Norra

9 300 (73)

Fääri saared

3 605 (74)

Lubatud kogupüük (TAC)

385 366 (75)

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa EÜ veed;
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 494 |
| Prantsusmaa | 2 996 |
| Iirimaa | 14 981 |
| Madalmaad | 6 554 |
| Ühendkuningriik | 41 200 |
| EÜ | 70 225 |

IVa EÜ veed;

MAC/*04A-C

Saksamaa

4 494

Prantsusmaa

2 996

Iirimaa

14 981

Madalmaad

6 554

Ühendkuningriik

41 200

EÜ

70 225

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Piirkond | : | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  MAC/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

MAC/8C3411

Hispaania

22 256 (76)

Prantsusmaa

148 (76)

Portugal

4 601 (76)

EÜ

27 005

Lubatud kogupüük (TAC)

27 005

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 869 |
| Prantsusmaa | 12 |
| Portugal | 386 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

1 869

Prantsusmaa

12

Portugal

386

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa ning IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ veed

SOL/3A/BCD

Taani

788

Saksamaa

46 (77)

Madalmaad

76 (77)

Rootsi

30

EÜ

940

Lubatud kogupüük (TAC)

940

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | II ja IV EÜ veed
  SOL/24. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

II ja IV EÜ veed

SOL/24.

Belgia

1 059

Taani

484

Saksamaa

847

Prantsusmaa

212

Madalmaad

9 563

Ühendkuningriik

545

EÜ

12 710

Norra

90 (78)

Lubatud kogupüük (TAC)

12 800

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  SOL/561214 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

SOL/561214

Iirimaa

54

Ühendkuningriik

14

EÜ

68

Lubatud kogupüük (TAC)

68

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIa

SOL/07A.

Belgia

326

Prantsusmaa

4

Iirimaa

90

Madalmaad

103

Ühendkuningriik

146

EÜ

669

Lubatud kogupüük (TAC)

669

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIb ja VIIc
  SOL/7BC. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIb ja VIIc

SOL/7BC.

Prantsusmaa

10

Iirimaa

49

EÜ

59

Lubatud kogupüük (TAC)

59

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIId
  SOL/07D. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIId

SOL/07D.

Belgia

1 775

Prantsusmaa

3 550

Ühendkuningriik

1 268

EÜ

6 593

Lubatud kogupüük (TAC)

6 593

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIe
  SOL/07E. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIe

SOL/07E.

Belgia

27

Prantsusmaa

288

Ühendkuningriik

450

EÜ

765

Lubatud kogupüük (TAC)

765

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIf ja VIIg
  SOL/7FG. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIf ja VIIg

SOL/7FG.

Belgia

603

Prantsusmaa

60

Iirimaa

30

Ühendkuningriik

271

EÜ

964

Lubatud kogupüük (TAC)

964

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIh, VIIj ja VIIk
  SOL/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIh, VIIj ja VIIk

SOL/7HJK.

Belgia

54

Prantsusmaa

108

Iirimaa

293

Madalmaad

87

Ühendkuningriik

108

EÜ

650

Lubatud kogupüük (TAC)

650

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Piirkond | : | VIIIa ja VIIIb
  SOL/8AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIa ja VIIIb

SOL/8AB.

Belgia

52

Hispaania

9

Prantsusmaa

3 823

Madalmaad

286

EÜ

4 170

Lubatud kogupüük (TAC)

4 170

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Merikeel

  Solea spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Merikeel

Solea spp.

| Piirkond | : | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX, X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

SOX/8CDE34

Hispaania

458

Portugal

758

EÜ

1 216

Lubatud kogupüük (TAC)

1 216

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Piirkond | : | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa

SPR/03A.

Taani

34 843

Saksamaa

73

Rootsi

13 184

EÜ

48 100

Lubatud kogupüük (TAC)

52 000

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

SPR/2AC4-C

Belgia

2 018

Taani

159 716

Saksamaa

2 018

Prantsusmaa

2 018

Madalmaad

2 018

Rootsi

1 330 (79)

Ühendkuningriik

6 659

EÜ

175 777

Norra

10 063 (80)

Fääri saared

9 160 (81)
   (82)
   (83)

Lubatud kogupüük (TAC)

195 000 (84)

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Piirkond | : | VIId ja VIIe
  SPR/7DE. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIId ja VIIe

SPR/7DE.

Belgia

31

Taani

1 997

Saksamaa

31

Prantsusmaa

430

Madalmaad

430

Ühendkuningriik

3 226

EÜ

6 144

Lubatud kogupüük (TAC)

6 144

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

DGS/2AC4-C

Belgia

10 (85)

Taani

57 (85)

Saksamaa

10 (85)

Prantsusmaa

18 (85)

Madalmaad

15 (85)

Rootsi

1 (85)

Ühendkuningriik

470 (85)

EÜ

581 (85)

Norra

50 (86)

Lubatud kogupüük (TAC)

631

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Piirkond | : | I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed
  DGS/15X14 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

I, V, VI, VII, VIII, XII, ja XIV püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed

DGS/15X14

BELGIA

145 (87)

SAKSAMAA

31 (87)

HISPAANIA

75 (87)

PRANTSUSMAA

618 (87)

IIRIMAA

390 (87)

MADALMAAD

2 (87)

PORTUGAL

3 (87)

ÜHENDKUNINGRIIK

739 (87)

EÜ

2 004

Lubatud kogupüük (TAC)

2 004

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | IIa ja IV EÜ veed
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa ja IV EÜ veed

JAX/2AC4-C

Belgia

58

Taani

25 208

Saksamaa

1 901

Prantsusmaa

40

Iirimaa

1 463

Madalmaad

4 089

Rootsi

750

Ühendkuningriik

3 721

EÜ

37 230

Norra

1 600 (88)

Fääri saared

479 (89)

Lubatud kogupüük (TAC)

39 309

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | VI, VII ja VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VI, VII ja VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

JAX/578/14

Taani

15 236

Saksamaa

12 178

Hispaania

16 631

Prantsusmaa

8 047

Iirimaa

39 646

Madalmaad

58 102

Portugal

1 610

Ühendkuningriik

16 470

EÜ

167 920

Fääri saared

2 080 (90)

Lubatud kogupüük (TAC)

170 000

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | VIIIc ja IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

VIIIc ja IX

JAX/8C9.

Hispaania

31 069 (91)

Prantsusmaa

393 (91)

Portugal

26 288 (91)

EÜ

57 750

Lubatud kogupüük (TAC)

57 750

Analüütiline TACKohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | X; CECAFi EÜ veed (92)

  JAX/X34PRT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

X; CECAFi EÜ veed (92)

JAX/X34PRT

Portugal

3 200 (93)

EÜ

3 200

Lubatud kogupüük (TAC)

3 200

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | CECAFi EÜ veed (94)

  JAX/341PRT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

CECAFi EÜ veed (94)

JAX/341PRT

Portugal

1 280 (95)

EÜ

1 280

Lubatud kogupüük (TAC)

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Piirkond | : | CECAFi EÜ veed (96)

  JAX/341SPN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

CECAFi EÜ veed (96)

JAX/341SPN

Hispaania

1 280

EÜ

1 280

Lubatud kogupüük (TAC)

1 280

Ennetuslik TAC.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Piirkond | : | IIIa; IIa ja IV EÜ veed
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIIa; IIa ja IV EÜ veed

NOP/2A3A4.

Taani

36 466

Saksamaa

7 (97)

Madalmaad

27 (97)

EÜ

36 500

Norra

1 000 (98)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  NOP/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

NOP/4AB-N.

Taani

4 750 (99)

Ühendkuningriik

250 (99)

EÜ

5 000 (99)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Analüütiline TACEi kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala.

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  I/F/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

I/F/4AB-N.

Rootsi

800 (100)
   (101)

EÜ

800

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kombineeritud kvoot |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kombineeritud kvoot

| Piirkond | : | EÜ veed püügipiirkondades Vb, VI ja VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

EÜ veed püügipiirkondades Vb, VI ja VII

R/G/5B67-C

EÜ

Ei kohaldata

Norra

140 (102)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Piirkond | : | IV püügipiirkonna Norra veed
  OTH/4AB-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IV püügipiirkonna Norra veed

OTH/4AB-N.

Belgia

27

Taani

2 500

Saksamaa

282

Prantsusmaa

116

Madalmaad

200

Rootsi

Ei kohaldata (103)

Ühendkuningriik

1 875

EÜ

5 000 (104)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Piirkond | : | EÜ veed püügipiirkondades IIa, IV ja VIa põhja pool 56o 30' N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

EÜ veed püügipiirkondades IIa, IV ja VIa põhja pool 56o 30' N

OTH/2A46AN

EÜ

Ei kohaldata

Norra

2 720 (105)
   (106)

Fääri saared

150 (107)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle'i ja Foula lähedal asuvad veed.

(2)  Kvoodi alusel võib kala püüda üksnes ICESi IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes. Välja arvatud Taani, Ühendkuningriik ja Rootsi.

(3)  Püütakse IV püügipiirkonnas.

(4)  Selle alusel on lubatud püügipiirkondades Vb, VI ja VII muude kalaliikide kaaspüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide kaaspüügi üldkogus püügipiirkondades Vb, VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni.

(5)  Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 5 638 tonni ja meriluts 3 350 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega püügipiirkondades Vb, VI ja VII.

(6)  Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(7)  Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(8)  Üksnes kaaspüük. Spetsialiseeritud püük ei ole selle kvoodi raames lubatud.

(9)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(10)  Püütakse Skagerrakis.

(11)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud püügivahenditega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm. Liikmesriigid peavad komisjonile eraldi teatama ICESi püügipiirkondadest IVa ja IVb püütud heeringa lossitud kogused.

(12)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool
  62o N (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool

62o N (HER/*04N-)

EÜ

50 000

(13)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(14)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.

(15)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on väiksem kui 32 mm.

(16)  Lossitud kogused, kui heeringas on püütud võrkudega, mille silmasuurus on vähemalt 32 mm.

(17)  Välja arvatud Blackwateri varu: viide HEERINGAvarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51o 56' N, 1o 19,1' E) põhjalaiuseni 51o 33' N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.

(18)  Sellest kvoodist võib kuni 50 % üle kanda ICESi püügipiirkonda IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada (HER/*04B).

(19)  Viide heeringavarudele ICESi püügipiirkonnas VIa, põhja pool 56o 00' N ning püügipiirkonna VIa osas, mis paikneb ida pool 07o 00' W ja põhja pool 55o 00' N, välja arvatud Clyde.

(20)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult ICESi püügipiirkonnas VIa, põhja pool 56o 30' N.

(21)  Viide HEERINGAvarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56o 00' N ja lääne pool 07o 00' W.

(22)  Clyde'i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre'i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.

(23)  VIIa püügipiirkonda on vähendatud piirkondade võrra, mis on lisatud ICESi püügipiirkondadele VIIg, VIIh, VIIj ja VIIk, ja selle piirid on järgmised:

| — | põhjas laiuskraad 52o 30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraad 52o 30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o 00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o 00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

(24)  Seda püügipiirkonda on suurendatud alaga, mille piirid on järgmised:

| — | põhjas laiuskraad 52o 30' N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraad 52o 30' N,

| — | lõunas laiuskraad 52o 00' N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraad 52o 00' N,

| — | läänes Iirimaa rannik, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannik,

| — | idas Ühendkuningriigi rannik. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannik.

(25)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis B.

(26)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis C.

(27)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 15 980 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

15 980

(28)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal võimalikult kiiresti 2008. aasta esimesel poolel.

(29)  Millest kuni 5 % tohib püüda ICESi püügipiirkondades VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe (ANF/*8ABDE).

(30)  Välja arvatud 264 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(31)  Välja arvatud 736 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 28 535 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(HAD/*04N-)

EÜ

28 535

(32)  Välja arvatud 773 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(33)  Välja arvatud 1 053 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(34)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IV püügipiirkonna Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 10 884 |

IV püügipiirkonna Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

10 884

(35)  Põhjapoolsete merluusivarude 54 000-tonnise TACi piires.

(36)  Põhjapoolsete merluusivarude 54 000-tonnise TACi piires.

(37)  Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna EÜ vetesse. Sellistest ülekandmistest tuleb siiski eelnevalt teatada komisjonile.

(38)  Põhjapoolsete merluusivarude 54 000-tonnise TACi piires.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 36 |
| Hispaania | 1 440 |
| Prantsusmaa | 1 440 |
| Iirimaa | 180 |
| Madalmaad | 18 |
| Ühendkuningriik | 810 |
| EÜ | 3 924 |

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

36

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

1 440

Iirimaa

180

Madalmaad

18

Ühendkuningriik

810

EÜ

3 924

(39)  Seda kvooti võib üle kanda IV püügipiirkonda ja IIa püügipiirkonna EÜ vetesse. Sellistest ülekandmistest tuleb siiski eelnevalt teatada komisjonile.

(40)  Põhjapoolsete merluusivarude 54 000-tonnise TACi piires.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 2 |
| Hispaania | 1 800 |
| Prantsusmaa | 3 240 |
| Madalmaad | 5 |
| EÜ | 5 047 |

VI ja VII; Vb EÜ veed; XII ja XIV rahvusvahelised veed

(HKE/*57-14)

Belgia

2

Hispaania

1 800

Prantsusmaa

3 240

Madalmaad

5

EÜ

5 047

(41)  Sellest kuni 65 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (WHB/*NZJM1).

(42)  Millest kuni 17,66 % võib püüda Fääri saarte ümbruse vetes (WHB/*05B-F).

(43)  Võib püüda EÜ vetes püügipiirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56o 30' N, VIb ja VII lääne pool 12o W (WHB/*8CX34). IVa püügipiirkonna püük ei tohi ületada 40 000 tonni.

(44)  Sellest kuni 500 tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.).

(45)  Põhjaputassuu saak võib sisaldada hõbekala (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.

(46)  Võib püüda EÜ vetes püügipiirkondades II, V, VIa põhja pool 56o 30' N, VIb ja VII lääne pool 12o W. IVA PÜÜGIPIIRKONNA PÜÜK EI TOHI ÜLETADA 7 395 TONNI.

(47)  Sellest kuni 65 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndis (WHB/*NZJM2).

(48)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Norrale kehtestatud püügilimiitide suhtes.

(49)  IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 48 418 tonni, s.o. 25 % Norrale kehtestatud juurdepääsupiirangust.

(50)  Arvestatakse rannikuäärsete riikide lepingus Fääri saartele kehtestatud püügilimiitide suhtes.

(51)  Võib püüda samuti püügipiirkonnas VIb. IV püügipiirkonna püük ei tohi ületada 7 750 tonni.

(52)  Sätestatud määruses (EÜ) nr 2015/2006.

(53)  Püütakse traalimisega: kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(54)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole selle kvoodi all lubatud.

(55)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(56)  Selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonNAS muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Nimetatud protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni.

(57)  Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 5 638 tonni ja meriluts 3 350 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega püügipiirkondades Vb, VI ja VII.

(58)  Kaasa arvatud meriluts. Püütakse ainult õngejadadega püügipiirkondades VIb ja VIa põhja pool 56o 30' N.

(59)  Sellest muude kalaliikide kaaspüük 20 % laeva kohta on lubatud igal ajal ICES VIa ja VIb püügipiirkonnas. Nimetatud protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI püügipiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.

(60)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(61)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(62)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 3.

(63)  Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

(64)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis B.

(65)  Piirkond on määratletud käesoleva määruse artikli 4 punktis C.

(66)  Võib püüda ainult püügipiirkonnas IV (EÜ veed) ja IIIa. Selle kvoodi piires püütud saak arvutatakse maha lubatud kogupüügi Norra osast.

(67)  Kägurai (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), ogarai (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondrai (Raja brachyuran) (RJH/2AC4-C), tähnilise rai (Raja montagui) (RJM/2AC4-C), okkalise rai (Amblyraja radiate) (RJR/2AC4-C) ja hariliku rai (Dipturus batis) (RJB/2AC4-C) püügist teatatakse eraldi.

(68)  Sellest 350 tonni on eraldatud Norrale ning seda võib püüda ICESi vööndite IIa ja VI EÜ vetes. ICESi püügipiirkonnas VI võib nimetatud kogust püüda vaid õngejadadega.

(69)  Kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62o N (MAC/*04-N).

(70)  Kalapüügil Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(71)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib kalastada ainult püügipiirkonnas IVa, välja arvatud 3 000 tonni, mis tohib püüda piirkonnas IIIa.

(72)  EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  MAC/*03A | IIIa ja IVbc
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B | IVc
  MAC/*04C | VI; IIa rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2008
  MAC/*2A6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 490 | | | |
| Madalmaad | | 490 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 490 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A

IIIa ja IVbc

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B

IVc

MAC/*04C

VI; IIa rahvusvahelised veed 1. jaanuarist31. märtsini 2008

MAC/*2A6

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

490

Madalmaad

490

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

490

Norra

3 000

(73)  Võib püüda üksnes ICESi püügipiirkondades IIa, VIa (põhja pool 56o 30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh.

(74)  võib püüda ICES püügipiirkonna IVa EÜ vetes põhja pool 59o N ajavahemikeS 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. Fääri saarte oma kvoodist võib püüda 3 001 tonni ICES püügipiirkonnas VIa põhja pool 56o30'N aasta läbi.

(75)  EÜ, Norra ja Fääri saarte poolt põhjapiirkonna jaoks kokkulepitud TAC.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa EÜ veed;
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 494 |
| Prantsusmaa | 2 996 |
| Iirimaa | 14 981 |
| Madalmaad | 6 554 |
| Ühendkuningriik | 41 200 |
| EÜ | 70 225 |

IVa EÜ veed;

MAC/*04A-C

Saksamaa

4 494

Prantsusmaa

2 996

Iirimaa

14 981

Madalmaad

6 554

Ühendkuningriik

41 200

EÜ

70 225

(76)  Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda ICESi VIIIa, VIIIb JA VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIA, VIIIB ja VIIID püügipiirkonnas püütavad kogused ei või ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud ICESi püügipiirkonnas püüda järgnevalt esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 869 |
| Prantsusmaa | 12 |
| Portugal | 386 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

1 869

Prantsusmaa

12

Portugal

386

(77)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIIa, IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes.

(78)  Võib püüda ainult püügipiirkonnas IV.

(79)  Kaasa arvatud tobiad.

(80)  Tohib püüda ainult ICES püügipiirkonna IV EÜ vetes.

(81)  Selle koguse võib püüda ICES püügipiirkonnas IV ja VIa, põhja pool 56o 30' N. Põhjaputassuu kaaspüügiga püütud kogused arvestatakse maha ICES püügipiirkondade VIa, VIb ja VII põhjaputassuu kvoodist.

(82)  Tohib püüda 1 832 tonni heeringat, kasutades võrke silmasuurusega alla 32 mm. Kui 1 832-tonnine heeringakvoot on ammendatud, siis keelatakse kalapüük võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 mm.

(83)  Uurimusliku kalapüügi raames, mis võib moodustada kuni 2 % liikmesriigi püügikoormusest ja on piiratud 2 500 tonniga, võib püüda kui tobiat.

(84)  Esialgne TAC. Lõplik TAC kehtestatakse uute teadussoovituste põhjal 2008. aasta esimesel poolel.

(85)  Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5 % pardal olevast püütud kalast.

(86)  Sealhulgas õngejadadega püütud supi-nugishai (Galeorhinus galeus), šokolaadhai (Dalatias licha) pikk-koonhai (Deania calceus), hall lühiogahai (Centrophorus squamosus), suur tumehai (Etmopterus princeps), ronkjas tumehai (Etmopterus spinax) ja portugali süvahai (Centroscymnus coelolepis). Selle kvoodi alusel võib püüda ainult IV, VI ja VII püügipiirkonNAS.

(87)  Kaaspüügi kvoot. Need liigid ei tohi eluskaalu järgi moodustada rohkem kui 5 % pardal olevast püütud kalast.

(88)  Tohib püüda ainult ICES püügipiirkonna IV EÜ vetes.

(89)  2 550-tonnise kogukvoodi piires ICES püügipiirkondades IV, VIa põhja pool 56o 30' N, VIIe, VIIf ja VIIh.

(90)  2 550-tonnise kogukvoodi piires ICES püügipiirkondades IV, VIa põhja pool 56o 30' N, VIIe, VIIf ja VIIh.

(91)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(92)  Assoori saarte ümbruse veed.

(93)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(94)  Madeira ümbruse veed.

(95)  Olenemata määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(96)  Kanaari saarte ümbruse veed.

(97)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIa, IIIA, ja IV püügipiirkonna EÜ vetes.

(98)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ICES VIa püügipiirkonnas põhja pool 56o 30' N.

(99)  Kaasa arvatud mittesorteeritav stauriidi segu.

(100)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(101)  Sellest kuni 400 tonni stauriid.

(102)  Püütakse ainult õngejadaga, kaasa arvatud pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.

(103)  Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile „muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.

(104)  Sealhulgas püük, mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

(105)  Üksnes ICESi püügipiirkonnad IIa ja IV.

(106)  Sealhulgas püük, mida ei ole eraldi viidatud; kui see on asjakohane, võib pärast konsultatsioone teha erandeid.

(107)  Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük piirkondades IV ja VIa.

IB LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA

ICESi püügipiirkonnad I, II, V, XII, XIV ja NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

| Liik | : | Arktikakrabi

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Arktikakrabi

Chionoecetes spp.

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

PCR/N01GRN

Iirimaa

62

Hispaania

437

EÜ

500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Piirkond | : | Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Püügipiirkondade I ja II EÜ ja rahvusvahelised veed

HER/1/2.

Belgia

34 (1)

Taani

33 859 (1)

Saksamaa

5 930 (1)

Hispaania

112 (1)

Prantsusmaa

1 461 (1)

Iirimaa

8 765 (1)

Madalmaad

12 117 (1)

Poola

1 714 (1)

Portugal

112 (1)

Soome

524 (1)

Rootsi

12 547 (1)

Ühendkuningriik

21 647 (1)

EÜ

98 822

NORRA

88 939 (2)

Fääri saared

12 848 (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

1 518 000

Analüütiline TAC.kohaldataKSE määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.kohaldataKSE määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 34 () |
| Taani | 33 859 () |
| Saksamaa | 5 930 () |
| Hispaania | 112 () |
| Prantsusmaa | 1 461 () |
| Iirimaa | 8 765 () |
| Madalmaad | 12 117 () |
| Poola | 1 714 () |
| Portugal | 112 () |
| Soome | 524 () |
| Rootsi | 12 547 () |
| Ühendkuningriik | 21 647 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 88 939 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas

(HER/*2AJMN)

Belgia

34 ()

Taani

33 859 ()

Saksamaa

5 930 ()

Hispaania

112 ()

Prantsusmaa

1 461 ()

Iirimaa

8 765 ()

Madalmaad

12 117 ()

Poola

1 714 ()

Portugal

112 ()

Soome

524 ()

Rootsi

12 547 ()

Ühendkuningriik

21 647 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 88 939 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

| | Fääri saarte veed ICESi II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 61o (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 4 () |
| Taani | 4 402 () |
| Saksamaa | 771 () |
| Hispaania | 15 () |
| Prantsusmaa | 190 () |
| Iirimaa | 1 140 () |
| Madalmaad | 1 575 () |
| Poola | 223 () |
| Portugal | 15 () |
| Soome | 68 () |
| Rootsi | 1 631 () |
| Ühendkuningriik | 2 814 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 12 848 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Fääri saarte veed ICESi II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 61o (HER/*25B-F)

Belgia

4 ()

Taani

4 402 ()

Saksamaa

771 ()

Hispaania

15 ()

Prantsusmaa

190 ()

Iirimaa

1 140 ()

Madalmaad

1 575 ()

Poola

223 ()

Portugal

15 ()

Soome

68 ()

Rootsi

1 631 ()

Ühendkuningriik

2 814 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 12 848 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  COD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

COD/1N2AB.

Saksamaa

2 061

Kreeka

255

Hispaania

2 299

Iirimaa

255

Prantsusmaa

1 892

Portugal

2 299

Ühendkuningriik

7 995

EÜ

17 057

Lubatud kogupüük (TAC)

430 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  COD/N01514 |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

COD/N01514

Saksamaa

2 863

Ühendkuningriik

637

EÜ

3 500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | I ja IIb
  COD/1/2B. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

I ja IIb

COD/1/2B.

Saksamaa

2 843

Hispaania

7 349

Prantsusmaa

1 213

Poola

1 333

Portugal

1 552

Ühendkuningriik

1 821

Kõik liikmesriigid

100 (5)

EÜ

16 211 (6)

Lubatud kogupüük (TAC)

430 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Tursk ja kilttursk

  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | Fääri saarte veed vööndis Vb
  C/H/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed vööndis Vb

C/H/05B-F.

Saksamaa

10

Prantsusmaa

60

Ühendkuningriik

430

EÜ

500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Piirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  HAL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

HAL/514GRN

Portugal

1 000 (7)

EÜ

1 100 (8)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
  HAL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

HAL/N01GRN

EÜ

100 (9)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Piirkond | : | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIb

CAP/02B.

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

0

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Piirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

CAP/514GRN

Kõik liikmesriigid

0

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  HAD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

HAD/1N2AB.

Saksamaa

535

Prantsusmaa

322

Ühendkuningriik

1 643

EÜ

2 500

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Piirkond | : | Fääri saarte veed
  WHB/2X12-F |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed

WHB/2X12-F

Taani

5 385

Saksamaa

367

Prantsusmaa

588

Madalmaad

514

Ühendkuningriik

5 385

EÜ

12 240 (10)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik molva ja sinine molva

  Molva molva ja Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja Molva dypterigia

| Piirkond | : | Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb
  B/L/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb

B/L/05B-F.

Saksamaa

898

Prantsusmaa

1 992

Ühendkuningriik

175

EÜ

3 065 (11)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  PRA/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

PRA/514GRN

Taani

1 300

Prantsusmaa

1 300

EÜ

7 000 (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
  PRA/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

PRA/N01GRN

Taani

2 000

Prantsusmaa

2 000

EÜ

4 000

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  POK/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

POK/1N2AB.

Saksamaa

3 066

Prantsusmaa

493

Ühendkuningriik

273

EÜ

3 832

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | rahvusvahelised veed püügipiirkondades I ja II
  POK/1/2INT. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

rahvusvahelised veed püügipiirkondades I ja II

POK/1/2INT.

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Põhja-Atlandi süsikas e saida

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Põhja-Atlandi süsikas e saida

Pollachius virens

| Piirkond | : | Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb
  POK/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb

POK/05B-F.

Belgia

49

Saksamaa

301

Prantsusmaa

1 463

Madalmaad

49

Ühendkuningriik

563

EÜ

2 425

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

GHL/1N2AB.

Saksamaa

25

Ühendkuningriik

25

EÜ

50

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | rahvusvahelised veed püügipiirkondades I ja II
  GHL/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

rahvusvahelised veed püügipiirkondades I ja II

GHL/1/2INT

EÜ

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  GHL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

GHL/514GRN

Saksamaa

6 271

Ühendkuningriik

330

EÜ

7 500 (13)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
  GHL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

GHL/N01GRN

Saksamaa

1 550

EÜ

2 500 (14)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Piirkond | : | IIa püügipiirkonna Norra veed
  MAC/02A-N. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

IIa püügipiirkonna Norra veed

MAC/02A-N.

Taani

9 300 (15)

EÜ

9 300 (15)

Lubatud kogupüük (TAC)

385 366 (16)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Piirkond | : | Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb
  MAC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb

MAC/05B-F.

Taani

3 001 (17)

EÜ

3 001 (17)

Lubatud kogupüük (TAC)

385 366 (18)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  RED/51214. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V püügipiirkonna EÜ ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

RED/51214.

Eesti

0 (19)

Saksamaa

0 (19)

Hispaania

0 (19)

Prantsusmaa

0 (19)

Iirimaa

0 (19)

Läti

0 (19)

Madalmaad

0 (19)

Poola

0 (19)

Portugal

0 (19)

Ühendkuningriik

0 (19)

EÜ

0 (19)

Lubatud kogupüük (TAC)

pm

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  RED/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

RED/1N2AB.

Saksamaa

766 (20)

Hispaania

95 (20)

Prantsusmaa

84 (20)

Portugal

405 (20)

Ühendkuningriik

150 (20)

EÜ

1 500 (20)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | püügipiirkondade I ja II rahvusvahelised veed
  RED/1/2INT. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

püügipiirkondade I ja II rahvusvahelised veed

RED/1/2INT.

EÜ

Ei kohaldata (21)

Lubatud kogupüük (TAC)

14 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

RED/514GRN

Saksamaa

0 (22)

Prantsusmaa

0 (22)

Ühendkuningriik

0 (22)

EÜ

0 (22)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | Va püügipiirkonna Islandi veed
  RED/05A-IS |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Va püügipiirkonna Islandi veed

RED/05A-IS

Belgia

0 (23)
   (24)
   (25)

Saksamaa

0 (23)
   (24)
   (25)

Prantsusmaa

0 (23)
   (24)
   (25)

Ühendkuningriik

0 (23)
   (24)
   (25)

EÜ

0 (23)
   (24)
   (25)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | Vb Fääri saarte veed
  RED/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Vb Fääri saarte veed

RED/05B-F.

Belgia

11

Saksamaa

1 473

Prantsusmaa

99

Ühendkuningriik

17

EÜ

1 600

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Kaaspüük |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kaaspüük

| Piirkond | : | NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed
  XBC/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO vööndite 0 ja 1 Gröönimaa veed

XBC/N01GRN

EÜ

2 300 (26)
   (27)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Muud liigid (28) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid (28)

| Piirkond | : | Norra veed püügipiirkondades I ja II
  OTH/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Norra veed püügipiirkondades I ja II

OTH/1N2AB.

Saksamaa

117 (28)

Prantsusmaa

47 (28)

Ühendkuningriik

186 (28)

EÜ

350 (28)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Muud liigid (29) |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid (29)

| Piirkond | : | Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb
  OTH/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb

OTH/05B-F.

Saksamaa

305

Prantsusmaa

275

Ühendkuningriik

180

EÜ

760

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Lestlased |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Lestlased

| Piirkond | : | Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb
  FLX/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Fääri saarte veed püügipiirkonnas Vb

FLX/05B-F.

Saksamaa

54

Prantsusmaa

42

Ühendkuningriik

204

EÜ

300

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Euroopa Komisjonile saakide kohta aruande esitamisel tuleb teatada ka igas järgnevalt nimetatud piirkonnas püütud kogused: NEAFCi reguleeritav piirkond, EÜ veed, Fääri veed, Norra veed, Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd, Svalbardi ümbruse kalapüügi kaitsevöönd.

(2)  Selle kvoodi alusel püütud saak tuleb maha arvestada lubatud kogupüügi Norra ja Fääri saarte osast (juurdepääsukvoot). Kõnealuse kvoodi alusel võib kalastada EÜ vetes põhja pool 62o N.

Eritingimused

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi osutatud püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas
  (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Belgia | 34 () |
| Taani | 33 859 () |
| Saksamaa | 5 930 () |
| Hispaania | 112 () |
| Prantsusmaa | 1 461 () |
| Iirimaa | 8 765 () |
| Madalmaad | 12 117 () |
| Poola | 1 714 () |
| Portugal | 112 () |
| Soome | 524 () |
| Rootsi | 12 547 () |
| Ühendkuningriik | 21 647 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 88 939 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Norra vetes põhja pool 62o N ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas

(HER/*2AJMN)

Belgia

34 ()

Taani

33 859 ()

Saksamaa

5 930 ()

Hispaania

112 ()

Prantsusmaa

1 461 ()

Iirimaa

8 765 ()

Madalmaad

12 117 ()

Poola

1 714 ()

Portugal

112 ()

Soome

524 ()

Rootsi

12 547 ()

Ühendkuningriik

21 647 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 88 939 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

| | Fääri saarte veed ICESi II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 61o (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 4 () |
| Taani | 4 402 () |
| Saksamaa | 771 () |
| Hispaania | 15 () |
| Prantsusmaa | 190 () |
| Iirimaa | 1 140 () |
| Madalmaad | 1 575 () |
| Poola | 223 () |
| Portugal | 15 () |
| Soome | 68 () |
| Rootsi | 1 631 () |
| Ühendkuningriik | 2 814 () |
| ()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 12 848 tonni, ei ole edasine püük lubatud. |

Fääri saarte veed ICESi II ja Vb püügipiirkonnas põhja pool 61o (HER/*25B-F)

Belgia

4 ()

Taani

4 402 ()

Saksamaa

771 ()

Hispaania

15 ()

Prantsusmaa

190 ()

Iirimaa

1 140 ()

Madalmaad

1 575 ()

Poola

223 ()

Portugal

15 ()

Soome

68 ()

Rootsi

1 631 ()

Ühendkuningriik

2 814 ()

()  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 12 848 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

(3)  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 88 939 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

(4)  Kui kõigi liikmesriikide väljapüük kokku on 12 848 tonni, ei ole edasine püük lubatud.

(5)  Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.

(6)  Ühenduse kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare vööndis ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(7)  Tohib püüda kuni kuue harilikku hiidlesta püüdva Ühenduse põhjalähedaste õngejadadega laevaga. Sarnaste liikide püük arvestatakse sellest kvoodist maha. Laevadele võib esitada nõudeks teadusvaatleja pardalviibimise.

(8)  Sellest 100 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale..

(9)  Sellest 100 tonni, püüdmiseks õngejadadega, eraldatud Norrale.

(10)  EÜ, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahel kokkulepitud TAC.

(11)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kuni 1 080-tonnine kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(12)  Sellest 3 250 tonni eraldatakse Norrale ning 1 150 tonni Fääri saartele.

(13)  Sellest 824 tonni eraldatakse Norrale ning 75 tonni Fääri saartele.

(14)  Sellest 800 tonni eraldatakse Norrale ning 150 tonni Fääri saartele.

(15)  Võib püüda ka püügipiirkonna IV Norra vetes põhja pool ja püügipiirkonna IIa rahvusvahelistes vetes (MAC/*4N-2A).

(16)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

(17)  Võib püüda IVa püügipiirkonna EÜ vetes (MAC/*04A.).

(18)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

(19)  Esialgne kvoot kuni NEAFCi kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(20)  Ainult kaaspüügina.

(21)  Kalapüük toimub üksnes ajavahemikul 1. septembrist kuni 15. novembrini 2008. Kalapüük lõpetatakse, kui NEAFCi osalised on TACi täielikult ära kasutanud.

(22)  Esialgne kvoot kuni NEAFCi ning seejärel Gröönimaaga peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(23)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).

(24)  Püük ajavahemikul juulist detsembrini.

(25)  Esialgne kvoot kuni Islandiga 2008. aasta kohta peetavate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(26)  Kaaspüük on mis tahes sellise liigi püük, mis ei ole hõlmatud laeva kalalaevatunnistusel märgitud sihtliikidega. Võib püüda nii idas kui ka läänes.

(27)  Sellest 120 tonni kalju-tömppeakala eraldatakse Norrale.

(28)  Ainult kaaspüügina.

(29)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.

IC LISA

ATLANDI OOKEANI LOODEOSA

NAFO piirkond

Kõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EÜ

0 (1)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (1)

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EÜ

0 (2)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (2)

| Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Piirkond | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EÜ

0 (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (3)

| Liik | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Piirkond | : | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EÜ

0 (4)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (4)

| Liik | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Piirkond | : | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EÜ

0 (5)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (5)

| Liik | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Piirkond | : | NAFO 3M
  PLA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3M

PLA/N3M.

EÜ

0 (6)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (6)

| Liik | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Piirkond | : | NAFO 3LNO
  PLA/3LNO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3LNO

PLA/3LNO.

EÜ

0 (7)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (7)

| Liik | : | Lühiuim-kalmaar

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Lühiuim-kalmaar

Illex illecebrosus

| Piirkond | : | NAFO alavööndid 3 ja 4
  SQI/N34. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO alavööndid 3 ja 4

SQI/N34.

Eesti

128 (8)

Läti

128 (8)

Leedu

128 (8)

Poola

227 (8)

EÜ

(8)
   (9)

Lubatud kogupüük (TAC)

34 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Ruske soomuslest

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

| Piirkond | : | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

EÜ

0 (10)
   (11)

Lubatud kogupüük (TAC)

15 500

| Liik | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Moiva

Mallotus villosus

| Piirkond | : | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EÜ

0 (12)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (12)

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | NAFO 3L (13)

  PRA/N3L. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3L (13)

PRA/N3L.

Eesti

278 (14)

Läti

278 (14)

Leedu

278 (14)

Poola

278 (14)

EÜ

278 (14)
   (15)

Lubatud kogupüük (TAC)

25 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Piirkond | : | NAFO 3M (16)

  PRA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3M (16)

PRA/N3M.

Lubatud kogupüük (TAC)

ei kohaldata (17)

| Liik | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Piirkond | : | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Eesti

321,3

Saksamaa

328

Läti

45,1

Leedu

22,6

Hispaania

4 396,5

Portugal

1 837,5

EÜ

6 951

Lubatud kogupüük (TAC)

11 856

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Piirkond | : | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Hispaania

6 561

Portugal

1 274

Eesti

546

Leedu

119

EÜ

8 500

Lubatud kogupüük (TAC)

13 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EÜ

0 (18)

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (18)

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3M

RED/N3M.

Eesti

1 571 (19)

Saksamaa

513 (19)

Hispaania

233 (19)

Läti

1 571 (19)

Leedu

1 571 (19)

Portugal

2 354 (19)

EÜ

7 813 (19)

Lubatud kogupüük (TAC)

8 500 (19)

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3O

RED/N3O.

Hispaania

1 771

Portugal

5 229

EÜ

7 000

Lubatud kogupüük (TAC)

20 000

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

| Liik | : | Meriahven

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Meriahven

Sebastes spp.

| Piirkond | : | NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K
  RED/N1F3K. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO alapiirkond 2, rajoonid IF ja 3K

RED/N1F3K.

Läti

269

Leedu

2 234

Lubatud kogupüük (TAC)

2 503

| Liik | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Piirkond | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Hispaania

2 165

Portugal

2 835

EÜ

5 000

Lubatud kogupüük (TAC)

8 500

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

---

(1)  Seda liiki sihtliigina ei püüta, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(2)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(3)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(4)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(5)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(6)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(7)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(8)  Püük toimub ajavahemikul 1. juuli–31. detsember.

(9)  Puudub ühenduse kindlaksmääratud osa, 29 467 tonni antakse kasutada Kanadale ja EÜ liikmesriikidele, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(10)  Vaatamata sellele, et ühendusel on juurdepääs 79 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud kõnealuseks koguseks määrata 0. Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(11)  Teave käesoleva kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO peasekretärile iga 48 tunni järel.

(12)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 2 määratud piires.

(13)  Ei hõlma järgmiste koordinaatidega piiratud ala:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o 20' 0 | 46o 40' 0 |
| 2 | 47o 20' 0 | 46o 30' 0 |
| 3 | 46o 00' 0 | 46o 30' 0 |
| 4 | 46o 00' 0 | 46o 40' 0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o 20' 0

46o 40' 0

2

47o 20' 0

46o 30' 0

3

46o 00' 0

46o 30' 0

4

46o 00' 0

46o 40' 0

(14)  Tuleb püüda ajavahemikes 1. jaanuar–31. märts, 1. juuli–31. detsember.

(15)  Kõik liikmesriigid, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(16)  Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piiratud alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o 20' 0 | 46o 40' 0 |
| 2 | 47o 20' 0 | 46o 30' 0 |
| 3 | 46o 00' 0 | 46o 30' 0 |
| 4 | 46o 00' 0 | 46o 40' 0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o 20' 0

46o 40' 0

2

47o 20' 0

46o 30' 0

3

46o 00' 0

46o 30' 0

4

46o 00' 0

46o 40' 0

Krevetipüügil kõnealuses piirkonnas peavad laevad, olenemata sellest, kas nad ületavad või ei ületa NAFO rajoonide 3L ja 3M eraldusjoont, esitama aruande nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 189/92, millega võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete rakendussätted (EÜT L 21, 30.1.1992, lk 4; Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/97 (EÜT L 154, 12.6.1997, lk 1)), lisa punkti 1.3 kohaselt.

Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist31. detsembrini 2008 järgmiste koordinaatidega piiratud alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47o 55' 0 | 45o 00' 0 |
| 2 | 47o 30' 0 | 44o 15' 0 |
| 3 | 46o 55' 0 | 44o 15' 0 |
| 4 | 46o 35' 0 | 44o 30' 0 |
| 5 | 46o 35' 0 | 45o 40' 0 |
| 6 | 47o 30' 0 | 45o 40' 0 |
| 7 | 47o 55' 0 | 45o 00' 0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47o 55' 0

45o 00' 0

2

47o 30' 0

44o 15' 0

3

46o 55' 0

44o 15' 0

4

46o 35' 0

44o 30' 0

5

46o 35' 0

45o 40' 0

6

47o 30' 0

45o 40' 0

7

47o 55' 0

45o 00' 0

(17)  Ei kohaldata. Püüki reguleeritakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid annavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele välja kalapüügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. Erandina kõnealuse määruse artiklist 8 loetakse load kehtivaks ainult juhul, kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid teatamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Taani | 2 | 131 |
| Eesti | 8 | 1 667 |
| Hispaania | 10 | 257 |
| Läti | 4 | 490 |
| Leedu | 7 | 579 |
| Poola | 1 | 100 |
| Portugal | 1 | 69 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügipäevade maksimaalne arv

Taani

2

131

Eesti

8

1 667

Hispaania

10

257

Läti

4

490

Leedu

7

579

Poola

1

100

Portugal

1

69

Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile kuuaruande rajoonis 3M ja joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud püügipäevade ja püütud saagi kohta.

(18)  Selle liigi sihtpüüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina määruse (EÜ) nr 1386/2007 artikli 4 lõikes 1 määratud piires.

(19)  See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud 8 500-tonnise TACi ulatuses. TACi ammendamisel lõpetatakse kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata.

ID LISA

SIIRDEKALAD – kõik püügipiirkonnad

Selle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames, nagu on ICCAT ja IATTC.

| Liik | : | Harilik tuun

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Harilik tuun

Thunnus thynnus

| Piirkond | : | Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean ida pool 45o läänepikkust ja Vahemeri

BFT/AE045W

Küpros

149,44

Kreeka

277,46

Hispaania

5 378,76

Prantsusmaa

5 306,73

Itaalia

4 188,77

Malta

343,54

Portugal

506,06

Kõik liikmesriigid

60 (1)

EÜ

16 210,75

Lubatud kogupüük (TAC)

28 500

| Liik | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Piirkond | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  SWO/AN05N |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

SWO/AN05N

Hispaania

5 676,3

Portugal

1 071,4

Kõik liikmesriigid

239,3 (2)

EÜ

6 986,9

Lubatud kogupüük (TAC)

14 000

| Liik | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Piirkond | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  SWO/AS05N |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

SWO/AS05N

Hispaania

5 422,8

Portugal

357,2

EÜ

5 780

Lubatud kogupüük (TAC)

17 000

| Liik | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Piirkond | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N
  ALB/AN05N |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5o N

ALB/AN05N

Iirimaa

7 958,02 (3)

Hispaania

16 961,74 (3)

Prantsusmaa

7 243,99 (3)

Ühendkuningriik

562,33 (3)

Portugal

4 324,32 (3)

EÜ

37 050,4 (4)

Lubatud kogupüük (TAC)

30 200

| Liik | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Piirkond | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N
  ALB/AS05N |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5o N

ALB/AS05N

Hispaania

943,7

Prantsusmaa

311

Portugal

660

EÜ

1 914,7

Lubatud kogupüük (TAC)

29 900

| Liik | : | Suursilm-tuun

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

| Piirkond | : | Atlandi ookean
  BET/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean

BET/ATLANT

Hispaania

17 264,8

Prantsusmaa

7 557,3

Portugal

6 424,9

EÜ

31 350

Lubatud kogupüük (TAC)

90 000

| Liik | : | Sinine marliin

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Sinine marliin

Makaira nigricans

| Piirkond | : | Atlandi ookean
  BUM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean

BUM/ATLANT

EÜ

103

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| Liik | : | Valge odanina

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Valge odanina

Tetrapturus alba

| Piirkond | : | Atlandi ookean
  WHM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

Atlandi ookean

WHM/ATLANT

EÜ

46,5

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(2)  Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(3)  Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 520/2007 artikliGA 12 lubatud püüda pikkuim-tuuni sihtliigina, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Ühendkuningriik | 12 |
| Portugal | 310 |
| EÜ | 1 253 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Ühendkuningriik

12

Portugal

310

EÜ

1 253

(4)  Kooskõlas määruse(EÜ) nr 520/2007 artikliGA 12 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate ühenduse kalalaevade arv 1 253.

IE LISA

ANTARKTIKA

CCAMLRi piirkond

Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liik | : | Kergueleni jääkala

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kergueleni jääkala

Channichthys rhinoceratus

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

150

| Liik | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Piirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

Lubatud kogupüük (TAC)

2 462 (1)

| Liik | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika (2)

  ANI/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika (2)

ANI/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

220 (3)

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Piirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

Lubatud kogupüük (TAC)

3 920 (4)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Majandamispiirkond A: 48o W kuni 43o 30' W – 52o 30' S kuni 56o S (TOP/*F483A)

0

Majandamispiirkond B: 43o30’ W kuni 40o W – 52° 30’ S kuni 56° S (TOP/*F483B)

1 176

Majandamispiirkond C: W kuni 33o 30’ W – 52o 30’ S kuni 56o S (TOP/*F483C)

2 744

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Piirkond | : | FAO 48,4 Antarktika
  TOP/F484. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48,4 Antarktika

TOP/F484.

Lubatud kogupüük (TAC)

100

| Liik | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

2 500 (5)

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Piirkond | : | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48

KRI/F48.

Lubatud kogupüük (TAC)

3 470 000 (6)

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Piirkond | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

Lubatud kogupüük (TAC)

440 000 (7)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Rajoon 58.4.1 lääne pool 115o E (KRI/*F-41W)

277 000

Rajoon 58.4.1 ida pool 115o E (KRI/*F-41E)

163 000

| Liik | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Piirkond | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

Lubatud kogupüük (TAC)

2 645 000 (8)

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

Rajoon 58.4.2 lääne pool

1 488 000

Rajoon 58.4.1 ida pool 115o E

1 080 000

| Liik | : | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

TAC

80

| Liik | : | Krabid

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Krabid

Paralomis spp.

| Piirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

TAC

1 600 (9)

| Liik | : | Pikksaba

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Pikksaba

Macrourus spp.

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

360

| Liik | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Muud liigid

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

50

| Liik | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Railased

Rajidae

| Piirkond | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

Lubatud kogupüük (TAC)

120

| Liik | : | Kalmaar

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Kalmaar

Martialia hyadesi

| Piirkond | : | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- | --- |

Piirkond

:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

Lubatud kogupüük (TAC)

2 500 (10)

---

(1)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 15. november 2007 – 14. november 2008. Selle varu püüki piiratakse ajavahemikul 1. märts 2008 – 31. mai 2007 kuni 1 084 tonnini.

(2)  Kõnealuse TACi alusel on püük lubatud piirkonnas, mille moodustab FAO statistilise alapiirkonna 58.5.2 osa, mis asub alal, mis on piiratud järgmise joonega:

| a) | joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o 15' E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o 25' S; |
| --- | --- |

a)

joon algab punktis, kus geograafiline pikkus 72o 15' E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimitation Agreement) kohase piiriga, ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani kuni lõikumispunktini geograafilise laiusega 53o 25' S;

| b) | seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74oE; |
| --- | --- |

b)

seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74oE;

| c) | seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o 40’ S ja geograafilise pikkusega 76o E; |
| --- | --- |

c)

seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52o 40’ S ja geograafilise pikkusega 76o E;

| d) | kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S; |
| --- | --- |

d)

kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52o S;

| e) | seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o 30’ E; ning |
| --- | --- |

e)

seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51o S ja geograafilise pikkusega 74o 30’ E; ning

| f) | seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini. |
| --- | --- |

f)

seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.

(3)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(4)  Seda TACi kohaldatakse õngejadapüügil ajavahemikul 1. mai 2008 – 31. august 2008 ning mõrrapüügil ajavahemikul 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(5)  Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79o 20'E. Selles vööndis on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud (vaata IX lisa).

(6)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(7)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(8)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(9)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007 – 30. november 2008.

(10)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2007– 30. november 2008.

IF LISA

ATLANDI OOKEANI KAGUOSA

SEAFO piirkond

Kõnealuseid TACe ei jaotata SEAFO liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib SEAFO sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liik: | : | Patagoonia kihvkala (Dissostichus Eleginoides) |
| --- | --- | --- |

Liik:

:

Patagoonia kihvkala (Dissostichus Eleginoides)

| Piirkond: | : | SEAFO |
| --- | --- | --- |

Piirkond:

:

SEAFO

Lubatud kogupüük (TAC)

260

| Liik: | : | Süvamere punakrabi (Chaceon spp.) |
| --- | --- | --- |

Liik:

:

Süvamere punakrabi (Chaceon spp.)

| Piirkond: | : | SEAFO allrajoon B1 (1) |
| --- | --- | --- |

Piirkond:

:

SEAFO allrajoon B1 (1)

Lubatud kogupüük (TAC)

200

| Liik: | : | Süvamere punakrabi (Chaceon spp.) |
| --- | --- | --- |

Liik:

:

Süvamere punakrabi (Chaceon spp.)

| Piirkond: | : | SEAFO, v.a allrajoon B1 |
| --- | --- | --- |

Piirkond:

:

SEAFO, v.a allrajoon B1

Lubatud kogupüük (TAC)

200

---

(1)  Selle TACi kohaldamisel on kalastamiseks avatud ala määratletud järgmiselt:

| — | selle läänepoolne piir on 0o E idapikkust; |
| --- | --- |

—

selle läänepoolne piir on 0o E idapikkust;

| — | selle põhjapiir on 20oS lõunalaiust; |
| --- | --- |

—

selle põhjapiir on 20oS lõunalaiust;

| — | selle lõunapiir on 28o S lõunalaiust; |
| --- | --- |

—

selle lõunapiir on 28o S lõunalaiust;

| — | idapiir ulatub Namibia majandusvööndini. |
| --- | --- |

—

idapiir ulatub Namibia majandusvööndini.

---

II LISA

IIA LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES ICES IIIa, IV, VIa, VIIa PÜÜGIPIIRKONNA JA IIA PÜÜGIPIIRKONNA EÜ VETE TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA

ÜLDSÄTTED

1.   Kohaldamisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 kirjeldatud püügivahend ning mis viibib ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonnas või IIa püügipiirkonna EÜ vetes. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab viide püügiperioodile 2008 ajavahemikku 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009.

2.   Geograafilise piirkonna määratlus

| 2.1. | Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi piirkondi:






  a) | Kattegat; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi piirkondi:

a)

Kattegat;

| b) | i) | Skagerrak; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

Skagerrak;

| ii) | ICES IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; ICES IV püügipiirkond ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ veed; |
| --- | --- |

ii)

ICES IIIa püügipiirkonna see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat; ICES IV püügipiirkond ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ veed;

| iii) | ICES VIId püügipiirkond; |
| --- | --- |

iii)

ICES VIId püügipiirkond;

| c) | ICES VIIa püügipiirkond; |
| --- | --- |

c)

ICES VIIa püügipiirkond;

| d) | ICES VIa püügipiirkond. |
| --- | --- |

d)

ICES VIa püügipiirkond.

| 2.2. | Laevade puhul, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6, tähendab ICES VIa püügipiirkond järgmist piirkonda:
  ICES VIa püügipiirkond, välja arvatud ICES VIa püügipiirkonna osa, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomidest lääne pool: | 60o 00’ N, 04o 00’ W |
| --- | --- | --- |

2.2.

Laevade puhul, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6, tähendab ICES VIa püügipiirkond järgmist piirkonda:

ICES VIa püügipiirkond, välja arvatud ICES VIa püügipiirkonna osa, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomidest lääne pool:

60o 00’ N, 04o 00’ W

| | 59o 45’ N, 05o 00’ W |
| --- | --- |

59o 45’ N, 05o 00’ W

| | 59o 30’ N, 06o 00’ W |
| --- | --- |

59o 30’ N, 06o 00’ W

| | 59o 00’ N, 07o 00’ W |
| --- | --- |

59o 00’ N, 07o 00’ W

| | 58o 30’ N, 08o 00’ W |
| --- | --- |

58o 30’ N, 08o 00’ W

| | 58o 00’ N, 08o 00’ W |
| --- | --- |

58o 00’ N, 08o 00’ W

| | 58o 00’ N, 08o 30’ W |
| --- | --- |

58o 00’ N, 08o 30’ W

| | 56o 00’ N, 08o 30’ W |
| --- | --- |

56o 00’ N, 08o 30’ W

| | 56o 00’ N, 09o 00’ W |
| --- | --- |

56o 00’ N, 09o 00’ W

| | 55o 00’ N, 09o 00’ W |
| --- | --- |

55o 00’ N, 09o 00’ W

| | 55o 00’ N, 10o 00’ W |
| --- | --- |

55o 00’ N, 10o 00’ W

| | 54o 30’ N, 10o 00’ W |
| --- | --- |

54o 30’ N, 10o 00’ W

3.   Püügipiirkonnas viibimise päeva määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on püügipiirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib punktis 2.1 kirjeldatud geograafilistes piirkondades ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

4.   Püügivahendid

| 4.1. | Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust:






  a) | traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 16 mm ja alla 32 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust:

a)

traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid (välja arvatud piimtraalid), mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 16 mm ja alla 32 mm;

| ii) | vähemalt 70 mm ja alla 90 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 70 mm ja alla 90 mm;

| iii) | vähemalt 90 mm ja alla 100 mm; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;

| iv) | vähemalt 100 mm ja alla 120 mm; |
| --- | --- |

iv)

vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;

| v) | vähemalt 120 mm; |
| --- | --- |

v)

vähemalt 120 mm;

| b) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | vähemalt 80 mm ja alla 90 mm; |
| --- | --- | --- |

b)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

vähemalt 80 mm ja alla 90 mm;

| ii) | vähemalt 90 mm ja alla 100 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 90 mm ja alla 100 mm;

| iii) | vähemalt 100 mm ja alla 120 mm; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 100 mm ja alla 120 mm;

| iv) | vähemalt 120 mm; |
| --- | --- |

iv)

vähemalt 120 mm;

| c) | nakkevõrgud, takervõrgud (välja arvatud abarad), mille võrgusilma suurus on järgmine:






  i) | alla 110 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

nakkevõrgud, takervõrgud (välja arvatud abarad), mille võrgusilma suurus on järgmine:

i)

alla 110 mm;

| ii) | vähemalt 110 mm ja alla 150 mm; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 110 mm ja alla 150 mm;

| iii) | vähemalt 150 ja alla 220 mm; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 150 ja alla 220 mm;

| iv) | vähemalt 220 mm; |
| --- | --- |

iv)

vähemalt 220 mm;

| d) | abarad; |
| --- | --- |

d)

abarad;

| e) | õngejadad. |
| --- | --- |

e)

õngejadad.

| 4.2. | Käesolevas lisas on, osutades punktis 2.1 määratletud piirkondadele ja punktis 4.1 esitatud kalapüügivahendite liigitusele, määratletud järgmised ülekanderühmad:






  a) | punkti 4.1. alapunkti a alapunktis i nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Käesolevas lisas on, osutades punktis 2.1 määratletud piirkondadele ja punktis 4.1 esitatud kalapüügivahendite liigitusele, määratletud järgmised ülekanderühmad:

a)

punkti 4.1. alapunkti a alapunktis i nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas;

| b) | punkti 4.1. alapunkti a alapunktis ii nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas ning punkti 4.1. alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid ICES IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes; |
| --- | --- |

b)

punkti 4.1. alapunkti a alapunktis ii nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas ning punkti 4.1. alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid ICES IIIa püügipiirkonna selles osas, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat, ICES IV, VIa, VIIa, VIId püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes;

| c) | punkti 4.1. alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid Skagerrakis ja Kattegatis, punkti 4.1. alapunkti a alapunktides iv ja v nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

c)

punkti 4.1. alapunkti a alapunktis iii nimetatud püügivahendid Skagerrakis ja Kattegatis, punkti 4.1. alapunkti a alapunktides iv ja v nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas;

| d) | punkti 4.1. alapunkti b alapunktides i, ii, iii ja iv nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

d)

punkti 4.1. alapunkti b alapunktides i, ii, iii ja iv nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas;

| e) | punkti 4.1. alapunkti c alapunktides i, ii ja iii ning punkti 4.1. alapunktis d nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

punkti 4.1. alapunkti c alapunktides i, ii ja iii ning punkti 4.1. alapunktis d nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas;

| f) | punkti 4.1. alapunktis e nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

f)

punkti 4.1. alapunktis e nimetatud püügivahendid mis tahes püügipiirkonnas.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

5.   Püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevad

| 5.1. | Laevadel, mis kasutavad punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid ja kalastavad punktis 2 määratletud piirkondades, peab olema kalapüügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

5.1.

Laevadel, mis kasutavad punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid ja kalastavad punktis 2 määratletud piirkondades, peab olema kalapüügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 5.2. | Liikmesriik ei luba ühelgi tema lipu all sõitval laeval kalastada punktis 4.1 määratletud püügivahendiga punktis 2.1 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük. |
| --- | --- |

5.2.

Liikmesriik ei luba ühelgi tema lipu all sõitval laeval kalastada punktis 4.1 määratletud püügivahendiga punktis 2.1 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealuses piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.

| 5.3. | Siiski võib laev, kes on tõendatult kalastanud punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahenditega, kasutada mis tahes teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

5.3.

Siiski võib laev, kes on tõendatult kalastanud punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahenditega, kasutada mis tahes teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 5.4. | Erandina punktist 5.3 võib laev kasutada punkti 4.1 alapunkti a taande iv ja punkti 4.1 alapunkti a taande v rühma kuuluvaid püügivahendeid, kui on täidetud punkti 8.3 alapunktis c sätestatud eritingimus. |
| --- | --- |

5.4.

Erandina punktist 5.3 võib laev kasutada punkti 4.1 alapunkti a taande iv ja punkti 4.1 alapunkti a taande v rühma kuuluvaid püügivahendeid, kui on täidetud punkti 8.3 alapunktis c sätestatud eritingimus.

| 5.5. | Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 4.1 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad kooskõlas käesoleva lisa punktiga 15. |
| --- | --- |

5.5.

Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 4.1 määratletud püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad kooskõlas käesoleva lisa punktiga 15.

6.   Püügitegevuse piirangud

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, ei viibi punktis 2.1 määratletud püügipiirkonnas kauem kui punktis 8 sätestatud arvu päevi.

7.   Erandid

Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema lipu all sõitvale laevale käesoleva lisa alusel eraldatud piirkonnas viibitavatest päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis püügipiirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

SADAMAST ÄRAOLEKU PÄEVADE ARV, MIS ON ERALDATUD KALALAEVADELE

8.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 8.1. | Maksimaalne arv päevi, mis liikmesriik võib püügiperioodi 2008 vältel lubada oma lipu all sõitval laeval ühel aastal viibida punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, kui laeva pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis. |
| --- | --- |

8.1.

Maksimaalne arv päevi, mis liikmesriik võib püügiperioodi 2008 vältel lubada oma lipu all sõitval laeval ühel aastal viibida punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, kui laeva pardal on mõni punktis 4.1 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

| 8.2. | Kattegatis kalastades arvestatakse ajavahemikul 1. veebruarist kuni 20. aprillini 2008 selles piirkonnas viibimise päeva 2.5 päevana. |
| --- | --- |

8.2.

Kattegatis kalastades arvestatakse ajavahemikul 1. veebruarist kuni 20. aprillini 2008 selles piirkonnas viibimise päeva 2.5 päevana.

| 8.3. | Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mis lipuliikmesriik võib lubada kalalaeval viibida punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades, kohaldatakse püügiperioodi 2008 jooksul kooskõlas I tabeliga järgmisi eritingimusi:






  a) | laev peab vastama 1. liites sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Et määrata kindlaks maksimaalne päevade arv, mis lipuliikmesriik võib lubada kalalaeval viibida punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades, kohaldatakse püügiperioodi 2008 jooksul kooskõlas I tabeliga järgmisi eritingimusi:

a)

laev peab vastama 1. liites sätestatud nõuetele;

| b) | laev peab vastama III lisa 2. liites sätestatud nõuetele ja pardal hoitav saak peab vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele koosnema alla 5 % ulatuses tursast ja üle 70 % Norra salehomaarist; |
| --- | --- |

b)

laev peab vastama III lisa 2. liites sätestatud nõuetele ja pardal hoitav saak peab vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele koosnema alla 5 % ulatuses tursast ja üle 70 % Norra salehomaarist;

| c) | pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk; |
| --- | --- |

c)

pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk;

| d) | pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk, merikeel ja merilest; |
| --- | --- |

d)

pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk, merikeel ja merilest;

| e) | pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk ja üle 60 % merilest; |
| --- | --- |

e)

pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk ja üle 60 % merilest;

| f) | pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk ja üle 5 % kammeljas ja merivarblane; |
| --- | --- |

f)

pardal hoitavast saagist alla 5 % on tursk ja üle 5 % kammeljas ja merivarblane;

| g) | Laev peab olema varustatud abaratega, mille võrgusilma suurus on ≤ 110 mm, ning ta ei või sadamast ära olla üle 24 tunni korraga. |
| --- | --- |

g)

Laev peab olema varustatud abaratega, mille võrgusilma suurus on ≤ 110 mm, ning ta ei või sadamast ära olla üle 24 tunni korraga.

| h) | Laev peab sõitma liikmesriigi lipu all ja olema registreeritud liikmesriigis, kes on välja töötanud komisjoni poolt heakskiidetud kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteemi selliste laevade poolt sooritatud rikkumiste puhul, mis vastavad sellele eritingimusele. Kui kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteem, mille komisjon on varem heaks kiitnud, kehtib muudatusteta, peab asjaomane liikmesriik komisjoni üksnes teavitama heakskiidetud süsteemi kasutamise jätkamisest. |
| --- | --- |

h)

Laev peab sõitma liikmesriigi lipu all ja olema registreeritud liikmesriigis, kes on välja töötanud komisjoni poolt heakskiidetud kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteemi selliste laevade poolt sooritatud rikkumiste puhul, mis vastavad sellele eritingimusele. Kui kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteem, mille komisjon on varem heaks kiitnud, kehtib muudatusteta, peab asjaomane liikmesriik komisjoni üksnes teavitama heakskiidetud süsteemi kasutamise jätkamisest.

| i) | Laev peab olema aastatel 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 antud piirkonnas viibinud, omades pardal punktis 4.1.b osutatud püügivahendeid. 2008. aastal peab iga püügiretke jooksul pardal hoitava tursa kogus olema alla 5 % vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. Püügiperioodi jooksul, millal laev käesolevat sätet kasutab, ei või laeva pardal mingil ajal hoida muid kui punktides 4.b.iii või 4.1.b.iv määratletud püügivahendeid. |
| --- | --- |

i)

Laev peab olema aastatel 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 antud piirkonnas viibinud, omades pardal punktis 4.1.b osutatud püügivahendeid. 2008. aastal peab iga püügiretke jooksul pardal hoitava tursa kogus olema alla 5 % vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. Püügiperioodi jooksul, millal laev käesolevat sätet kasutab, ei või laeva pardal mingil ajal hoida muid kui punktides 4.b.iii või 4.1.b.iv määratletud püügivahendeid.

| j) | Laev peab vastama 2. liites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

j)

Laev peab vastama 2. liites sätestatud nõuetele.

| k) | ajavahemikul maist oktoobrini on pardal hoitavast saagist alla 5 % tursk ja üle 60 % merilest; Vähemalt 55 % antud eritingimuse kohaselt maksimaalselt saadavatest päevadest kasutatakse pikkuskraadist 4o 30' W ida poole jääval alal ajavahemikul maist kuni oktoobrini. |
| --- | --- |

k)

ajavahemikul maist oktoobrini on pardal hoitavast saagist alla 5 % tursk ja üle 60 % merilest; Vähemalt 55 % antud eritingimuse kohaselt maksimaalselt saadavatest päevadest kasutatakse pikkuskraadist 4o 30' W ida poole jääval alal ajavahemikul maist kuni oktoobrini.

| l) | Laev peab vastama 3. liites sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

l)

Laev peab vastama 3. liites sätestatud nõuetele.

| 8.4. | Selleks, et kalastada punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades vastavalt punkti 8.3 alapunktides c, d, e, f või k nimetatud eritingimustele, peab laeval või sellisel laeval või sellistel laevadel, mille ta on asendanud, ning mis kasutavad sarnaseid püügivahendeid ja vastavad sellistele eritingimustele vastavalt ühenduse õigusaktidele, olema püügipäevik, millest nähtub, et pardal hoitav saak vastas 2002. aastal ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetel nendele tingimustele, mis eritingimuste kohaselt kehtisid püükide koostise kohta vastavas geograafilises piirkonnas.
  Teise võimalusena peab laev püügiperioodi 2008 iga püügiretke ajal täitma püügi koostise kohta kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud asjaomastes eritingimustes, ning peab osalema vaatluskavas, mille tema lipuliikmesriik on komisjonile edastanud heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 (1) artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale.
  Vaatlejad on sõltumatud laeva omanikust ning nendeks ei või olla laevapere liikmed. |
| --- | --- |

8.4.

Selleks, et kalastada punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades vastavalt punkti 8.3 alapunktides c, d, e, f või k nimetatud eritingimustele, peab laeval või sellisel laeval või sellistel laevadel, mille ta on asendanud, ning mis kasutavad sarnaseid püügivahendeid ja vastavad sellistele eritingimustele vastavalt ühenduse õigusaktidele, olema püügipäevik, millest nähtub, et pardal hoitav saak vastas 2002. aastal ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetel nendele tingimustele, mis eritingimuste kohaselt kehtisid püükide koostise kohta vastavas geograafilises piirkonnas.

Teise võimalusena peab laev püügiperioodi 2008 iga püügiretke ajal täitma püügi koostise kohta kehtivaid nõudeid, mis on sätestatud asjaomastes eritingimustes, ning peab osalema vaatluskavas, mille tema lipuliikmesriik on komisjonile edastanud heakskiitmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 (1) artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale.

Vaatlejad on sõltumatud laeva omanikust ning nendeks ei või olla laevapere liikmed.

| 8.5. | Püügiperioodi 2008 vältel võib liikmesriik oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik anda igale asjaomasele laevale loa tabelis 1 sätestatud püügivahendite rühmi ja eritingimusi kombineerides viibida ükskõik millises punktis 2.1 kirjeldatud geograafilises piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb nimetatud tabelis sätestatust, kui peetakse kinni kilovatt-päevade koguarvust, mis vastab asjaomasele kombinatsioonile.
  Kilovatt-päevade koguarv geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste mingi kombinatsiooni puhul on lipuliikmesriigi poolt asjaomaseks püügiks kohastele laevadele eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Sellised üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse talle eraldatud merepäevade arvuga vastavalt tabelile I, kui ei kohaldatud käeoleva punkti sätteid. |
| --- | --- |

8.5.

Püügiperioodi 2008 vältel võib liikmesriik oma kalalaevade püügikoormust hallata kilovatt-päevade süsteemi põhjal. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik anda igale asjaomasele laevale loa tabelis 1 sätestatud püügivahendite rühmi ja eritingimusi kombineerides viibida ükskõik millises punktis 2.1 kirjeldatud geograafilises piirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb nimetatud tabelis sätestatust, kui peetakse kinni kilovatt-päevade koguarvust, mis vastab asjaomasele kombinatsioonile.

Kilovatt-päevade koguarv geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste mingi kombinatsiooni puhul on lipuliikmesriigi poolt asjaomaseks püügiks kohastele laevadele eraldatud üksikute püügikoormuste summa. Sellised üksikud püügikoormused arvutatakse kilovatt-päevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse talle eraldatud merepäevade arvuga vastavalt tabelile I, kui ei kohaldatud käeoleva punkti sätteid.

| 8.6. | Punkti 8.5. kohane kalastuspäevade ümberjaotamine viiakse läbi eesmärgiga kasutada tõhusamalt püügivõimalusi või soodustada kalapüügitavu, mille tulemusena väheneb vette tagasi laskmine ning nii noor- kui ka täiskasvanud kalade kalastussuremus. Selliste tavade puhul võidakse kasutada koostöös kalandussektoriga koostatud püügikavu, mis sisaldavad võimalusel järgmist:






  a) | erieesmärk tursa vette tagasi laskmise vähendamiseks nii, et see jääks alla 10 % tursa saagist; |
| --- | --- | --- |

8.6.

Punkti 8.5. kohane kalastuspäevade ümberjaotamine viiakse läbi eesmärgiga kasutada tõhusamalt püügivõimalusi või soodustada kalapüügitavu, mille tulemusena väheneb vette tagasi laskmine ning nii noor- kui ka täiskasvanud kalade kalastussuremus. Selliste tavade puhul võidakse kasutada koostöös kalandussektoriga koostatud püügikavu, mis sisaldavad võimalusel järgmist:

a)

erieesmärk tursa vette tagasi laskmise vähendamiseks nii, et see jääks alla 10 % tursa saagist;

| b) | noorisendite ja kudevate kalade piirkondade sulgemine reaalajas; |
| --- | --- |

b)

noorisendite ja kudevate kalade piirkondade sulgemine reaalajas;

| c) | tursa vältimise meetmed; |
| --- | --- |

c)

tursa vältimise meetmed;

| d) | uute selektiivsete seadiste katsetamine; |
| --- | --- |

d)

uute selektiivsete seadiste katsetamine;

| e) | piisav kontrollimine vaatlejate poolt ning |
| --- | --- |

e)

piisav kontrollimine vaatlejate poolt ning

| f) | järelemeetmete ja aruannete esitamise kord. |
| --- | --- |

f)

järelemeetmete ja aruannete esitamise kord.

| 8.7. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 8.5 sätestatud võimalust, esitab komisjonile elektrooniliselt taotluse, milles käsitletakse eraldi tabelis I sätestatud geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste iga kombinatsiooni, lisades arvutuste aluseks olevad üksikasjad.






  a) | püügiluba omavate laevade nimekiri, märkides Euroopa Ühenduse laevastikuregistri numbri (CFR) ja mootorivõimsuse; |
| --- | --- | --- |

8.7.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 8.5 sätestatud võimalust, esitab komisjonile elektrooniliselt taotluse, milles käsitletakse eraldi tabelis I sätestatud geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste iga kombinatsiooni, lisades arvutuste aluseks olevad üksikasjad.

a)

püügiluba omavate laevade nimekiri, märkides Euroopa Ühenduse laevastikuregistri numbri (CFR) ja mootorivõimsuse;

| b) | selliste laevade 2002. aasta püügiregistrid, mis kajastavad punkti 8.3 alapunktides c, d, e, f või k määratletud eritingimuste kohaselt saagi koostist, kui kõnealused laevad vastavad neile eritingimustele ja kui need ei ole hõlmatud punkti 8.4 kohaste vaatluskavadega; |
| --- | --- |

b)

selliste laevade 2002. aasta püügiregistrid, mis kajastavad punkti 8.3 alapunktides c, d, e, f või k määratletud eritingimuste kohaselt saagi koostist, kui kõnealused laevad vastavad neile eritingimustele ja kui need ei ole hõlmatud punkti 8.4 kohaste vaatluskavadega;

| c) | merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 8.5 kohaldamise korral. |
| --- | --- |

c)

merepäevade arv, mis igale laevale oleks algselt eraldatud vastavalt tabelile I, ja merepäevade arv, mis iga laev oleks saanud punkti 8.5 kohaldamise korral.

Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon lubada liikmesriigil kasutada punktis 8.5 sätestatud tingimusi.

| 8.8. | Maksimaalne arv päevi, milleks lipuliikmesriik võib laevale anda loa viibida püügiperioodi 2008 jooksul punktis 2.1 määratletud geograafiliste piirkondade mingis kombinatsioonis, ei tohi olla suurem ühele seda moodustavatest piirkondadest määratud päevade arvust. |
| --- | --- |

8.8.

Maksimaalne arv päevi, milleks lipuliikmesriik võib laevale anda loa viibida püügiperioodi 2008 jooksul punktis 2.1 määratletud geograafiliste piirkondade mingis kombinatsioonis, ei tohi olla suurem ühele seda moodustavatest piirkondadest määratud päevade arvust.

| 8.9. | Käesoleva lisa punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas viibitud päev arvestatakse maha ka nende päevade koguarvust, mille jooksul sama püügivahendite rühma, mis on määratletud käesoleva lisa punkti 4 alapunktis 1 ja IIC lisa punktis 3, kasutav laev viibib piirkonnas, mis on määratletud IIC lisa punktis 1. |
| --- | --- |

8.9.

Käesoleva lisa punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas viibitud päev arvestatakse maha ka nende päevade koguarvust, mille jooksul sama püügivahendite rühma, mis on määratletud käesoleva lisa punkti 4 alapunktis 1 ja IIC lisa punktis 3, kasutav laev viibib piirkonnas, mis on määratletud IIC lisa punktis 1.

| 8.10. | Kui laev liigub püügiretke ajal ühest punktis 2 määratletud geograafilisest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast. |
| --- | --- |

8.10.

Kui laev liigub püügiretke ajal ühest punktis 2 määratletud geograafilisest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

9.   Püügiperioodid

| 9.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

9.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud I tabelis, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 9.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul viibida ühes punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

9.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul viibida ühes punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

| 9.3. | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2.1 nimetatud geograafilisest piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 19. |
| --- | --- |

9.3.

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2.1 nimetatud geograafilisest piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 19.

10.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 10.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib lipuliikmesriigi loal viibida merel punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid, pärast 1. jaanuari 2002 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel määruse (EÜ) nr 2792/1999 (2) artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud muudel asjaoludel.
  Määratakse asjaomases geograafilises piirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2001. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta püügikoormuse suhe.
  Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes pikkusega päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
  Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 5.2 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele lisaarvu päevi, mille jooksul laev võib lipuliikmesriigi loal viibida merel punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4.1 nimetatud püügivahendeid, pärast 1. jaanuari 2002 toimunud püügitegevuse alalise lõpetamise alusel määruse (EÜ) nr 2792/1999 (2) artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud muudel asjaoludel.

Määratakse asjaomases geograafilises piirkonnas kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-päevades mõõdetud 2001. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2001. aasta püügikoormuse suhe.

Täiendavad merepäevad arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks tabeli I järgi eraldatud. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes pikkusega päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 5.2 kohaselt asendatud või kui püügikvoodi äravõtmist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

| 10.2. | Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 sätestatud võimalust, esitavad komisjonile elektrooniliselt taotluse, milles käsitletakse eraldi tabelis I sätestatud geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste iga kombinatsiooni, lisades arvutuste aluseks olevad üksikasjad.






  a) | Püügitegevuse lõpetanud laevade nimekiri, märkides Euroopa Ühenduse laevastikuregistri numbri (CFR) ja mootorivõimsuse; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada punktis 10.1 sätestatud võimalust, esitavad komisjonile elektrooniliselt taotluse, milles käsitletakse eraldi tabelis I sätestatud geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja eritingimuste iga kombinatsiooni, lisades arvutuste aluseks olevad üksikasjad.

a)

Püügitegevuse lõpetanud laevade nimekiri, märkides Euroopa Ühenduse laevastikuregistri numbri (CFR) ja mootorivõimsuse;

| b) | Selliste laevade püügitegevus 2001. aastal, arvutatuna merel viibitud päevadena asjaomastes geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja vajaduse korral ka eritingimuste kombinatsiooni kohta. |
| --- | --- |

b)

Selliste laevade püügitegevus 2001. aastal, arvutatuna merel viibitud päevadena asjaomastes geograafiliste piirkondade, püügivahendite rühmade ja vajaduse korral ka eritingimuste kombinatsiooni kohta.

| 10.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 8.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 8.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 10.4. | Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad püügiperioodi 2008 jooksul ümber jaotada oma allesjäänud kalalaevade vahel, kes võivad püüda asjaomastes geograafilistes piirkondades sobivate püügivahenditega ja eritingimustele vastavlt, või jaotades need kohaldades punkte 8.4 ja 8.5 koos vajalike muudatustega. |
| --- | --- |

10.4.

Liikmesriik võib kõnealused täiendavad merepäevad püügiperioodi 2008 jooksul ümber jaotada oma allesjäänud kalalaevade vahel, kes võivad püüda asjaomastes geograafilistes piirkondades sobivate püügivahenditega ja eritingimustele vastavlt, või jaotades need kohaldades punkte 8.4 ja 8.5 koos vajalike muudatustega.

| 10.5. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2008. aastal. |
| --- | --- |

10.5.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2008. aastal.

11.   Merepäevade arvu muutmine merilesta ja merikeele püügivõimaluste vastuolude puhul geograafilises piirkonnas 2.1 b

| 11.1. | Komisjon võib muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt nende merepäevade arvu, mil lipuliikmesriik võib oma laeval lubada viibida punkti 2.1. alapunktis b sätestatud geograafilises piirkonnas merilesta ja merikeele püüdmiseks mis tahes alljärgnevalt nimetatud kalapüügivahendite liigituste kombinatsioonidega ja eritingimustel, kui selline muutmine on liikmesriigile tema kvoodi püüdmiseks vajalik: | 4.1 (a) (iv) / puudub; |
| --- | --- | --- |

11.1.

Komisjon võib muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt nende merepäevade arvu, mil lipuliikmesriik võib oma laeval lubada viibida punkti 2.1. alapunktis b sätestatud geograafilises piirkonnas merilesta ja merikeele püüdmiseks mis tahes alljärgnevalt nimetatud kalapüügivahendite liigituste kombinatsioonidega ja eritingimustel, kui selline muutmine on liikmesriigile tema kvoodi püüdmiseks vajalik:

4.1 (a) (iv) / puudub;

| | 4.1 (b) (i) / puudub; |
| --- | --- |

4.1 (b) (i) / puudub;

| | 4.1 (b) (iii) / puudub; |
| --- | --- |

4.1 (b) (iii) / puudub;

| | 4.1 (b) (iv) / puudub; |
| --- | --- |

4.1 (b) (iv) / puudub;

| | 4.1 (d) / 8.2 (c). |
| --- | --- |

4.1 (d) / 8.2 (c).

| 11.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 11.1 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tema merilesta ja merikeele kvoodi kasutamist 31. juuli 2008. aasta seisuga ja oma lipu all sõitvate laevade püügikoormust. |
| --- | --- |

11.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 11.1 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tema merilesta ja merikeele kvoodi kasutamist 31. juuli 2008. aasta seisuga ja oma lipu all sõitvate laevade püügikoormust.

12.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 12.1. | Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4.1 nimetatud rühma püügivahendeid.
  Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, (3) määruses (EÜ) nr 1639/2001 (4) ja määruses (EÜ) nr 1581/2004 (5).
  Vaatlejad on sõltumatud laeva omanikust ning nendeks ei või olla laevapere liikmed. |
| --- | --- |

12.1.

Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 4.1 nimetatud rühma püügivahendeid.

Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, (3) määruses (EÜ) nr 1639/2001 (4) ja määruses (EÜ) nr 1581/2004 (5).

Vaatlejad on sõltumatud laeva omanikust ning nendeks ei või olla laevapere liikmed.

| 12.2. | Punktis 12.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

12.2.

Punktis 12.1 nimetatud eraldisi soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.

| 12.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras punkti 8.1 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu, et arvestada tõhustatud vaatluskava. |
| --- | --- |

12.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon muuta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras punkti 8.1 kohast liikmesriigile ning asjakohasele piirkonnale ja püügivahendite rühmale määratud päevade arvu, et arvestada tõhustatud vaatluskava.

| 12.4. | Kui komisjon on liikmesriigi esitatud sellise programmi varem heaks kiitnud ja liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist ilma muutusteta, teatab liikmesriik komisjonile oma tõhustatud vaatlemisprogrammi jätkamisest neli nädalat enne selle kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

12.4.

Kui komisjon on liikmesriigi esitatud sellise programmi varem heaks kiitnud ja liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist ilma muutusteta, teatab liikmesriik komisjonile oma tõhustatud vaatlemisprogrammi jätkamisest neli nädalat enne selle kohaldamisaja algust.

| 12.5. | Komisjon võib tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009 kuus täiendavat päeva, mille jooksul laev, mille pardal on punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v osutatud püügivahendid, võib viibida punkti 2.1 alapunktis c osutatud piirkonnas. |
| --- | --- |

12.5.

Komisjon võib tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009 kuus täiendavat päeva, mille jooksul laev, mille pardal on punkti 4.1 alapunkti a alapunktides iv ja v osutatud püügivahendid, võib viibida punkti 2.1 alapunktis c osutatud piirkonnas.

| 12.6. | Komisjon võib tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009 kaksteist täiendavat päeva, mille jooksul laev, mille pardal on punktis 4.1 (välja arvatud alapunkti a alapunktides iv ja v) osutatud püügivahendid, võib viibida punkti 2.1 alapunktis c osutatud piirkonnas. |
| --- | --- |

12.6.

Komisjon võib tõhustatud andmekogumise katseprojekti alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruarist 2008 kuni 31. jaanuarini 2009 kaksteist täiendavat päeva, mille jooksul laev, mille pardal on punktis 4.1 (välja arvatud alapunkti a alapunktides iv ja v) osutatud püügivahendid, võib viibida punkti 2.1 alapunktis c osutatud piirkonnas.

| 12.7. | Liikmesriigid, kes soovivad saada punktides 12.5 ja 12.6 osutatud täiendavaid päevi, esitavad komisjonile kirjelduse oma tõhustatud andmekogumise katseprojekti kohta, mis läheb kaugemale ühenduse õigusaktide kehtivatest nõuetest. Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon heaks kiita liikmesriigi ettepaneku tõhustatud andmekogumise katseprojekti kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

12.7.

Liikmesriigid, kes soovivad saada punktides 12.5 ja 12.6 osutatud täiendavaid päevi, esitavad komisjonile kirjelduse oma tõhustatud andmekogumise katseprojekti kohta, mis läheb kaugemale ühenduse õigusaktide kehtivatest nõuetest. Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon heaks kiita liikmesriigi ettepaneku tõhustatud andmekogumise katseprojekti kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale.

| 12.8 | Kui komisjon on juba kunagi sellise tõhustatud andmekogumise katseprojekti, mille on esitanud liikmesriik, heaks kiitnud ja kui liikmesriik soovib oma taotlemist ilma muutusteta jätkata, teavitab liikmesriik komisjoni neli nädalat enne selle perioodi algust, mille suhtes programmi kohaldatakse, oma tõhustatud vaatlemisprogrammi jätkamisest. |
| --- | --- |

12.8

Kui komisjon on juba kunagi sellise tõhustatud andmekogumise katseprojekti, mille on esitanud liikmesriik, heaks kiitnud ja kui liikmesriik soovib oma taotlemist ilma muutusteta jätkata, teavitab liikmesriik komisjoni neli nädalat enne selle perioodi algust, mille suhtes programmi kohaldatakse, oma tõhustatud vaatlemisprogrammi jätkamisest.

| 12.9 | 2008. aaasta püügiperioodi jooksul võib komisjon lubada liikmesriigil pärast konsulteerimist STECFiga ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega võimaldada oma lipu all sõitvatele ja mis tahes punktis 2 määratletud geograafilistes piirkondades viibivatele laevadele kuni 12 täiendavat merepäeva, kui nende pardal on mis tahes punktis 4.1 nimetatud kalapüügivahendid, kuid üksnes juhul, kui nende laevade omanikud on liitunud vette tagasi laskmise vähendamise kavaga.
  Kavas keskendutakse eelkõige tursa või muude sarnaste vette tagasi laskmise probleemidega liikide, nagu lest ja merikeel, mille suhtes on vastu võetud kas majandus- või taastumiskava, vette tagasi laskmise tasemetele, kusjuures see sisaldab:






  a) | asjaomaste kalaliikide noorkalade ja kudevate kalade vältimist soodustavaid meetmeid; |
| --- | --- | --- |

12.9

2008. aaasta püügiperioodi jooksul võib komisjon lubada liikmesriigil pärast konsulteerimist STECFiga ja kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega võimaldada oma lipu all sõitvatele ja mis tahes punktis 2 määratletud geograafilistes piirkondades viibivatele laevadele kuni 12 täiendavat merepäeva, kui nende pardal on mis tahes punktis 4.1 nimetatud kalapüügivahendid, kuid üksnes juhul, kui nende laevade omanikud on liitunud vette tagasi laskmise vähendamise kavaga.

Kavas keskendutakse eelkõige tursa või muude sarnaste vette tagasi laskmise probleemidega liikide, nagu lest ja merikeel, mille suhtes on vastu võetud kas majandus- või taastumiskava, vette tagasi laskmise tasemetele, kusjuures see sisaldab:

a)

asjaomaste kalaliikide noorkalade ja kudevate kalade vältimist soodustavaid meetmeid;

| b) | nende liikide valikulisust parandavate tehniliste meetmete katsetamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

b)

nende liikide valikulisust parandavate tehniliste meetmete katsetamist ja rakendamist;

| c) | asjaomase laevastiku vaatlemise suurendatud määrasid; |
| --- | --- |

c)

asjaomase laevastiku vaatlemise suurendatud määrasid;

| d) | komisjonile regulaarsete andmete edastamise ja kava raames saavutatud tulemuste iga-aastase jälgimise kord. |
| --- | --- |

d)

komisjonile regulaarsete andmete edastamise ja kava raames saavutatud tulemuste iga-aastase jälgimise kord.

| 12.10. | Liikmesriigid, kes soovivad punktis 12.9 nimetatud võimalusi kasutada, peavad komisjonile esitama oma vette tagasi laskmise piiramise kava kirjelduse ja selle kavaga hõlmatavate oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja. |
| --- | --- |

12.10.

Liikmesriigid, kes soovivad punktis 12.9 nimetatud võimalusi kasutada, peavad komisjonile esitama oma vette tagasi laskmise piiramise kava kirjelduse ja selle kavaga hõlmatavate oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja.

| 12.11. | 2008. aaasta püügiperioodi jooksul võib liikmesriik pärast komisjonilt loa saamist juhul, kui nende laevade omanikud osalevad punktis 12.13 sätestatud tursa vältimise kontroll-laevade programmis, lubada






  a) | 12 täiendavat merepäeva oma lipu all sõitvatele ja punkti 2.1 alapunktis b nimetatud piirkonnas viibivatele laevadele, kui nende pardal on punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahendid või; |
| --- | --- | --- |

12.11.

2008. aaasta püügiperioodi jooksul võib liikmesriik pärast komisjonilt loa saamist juhul, kui nende laevade omanikud osalevad punktis 12.13 sätestatud tursa vältimise kontroll-laevade programmis, lubada

a)

12 täiendavat merepäeva oma lipu all sõitvatele ja punkti 2.1 alapunktis b nimetatud piirkonnas viibivatele laevadele, kui nende pardal on punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahendid või;

| b) | 10 täiendavat merepäeva oma lipu all sõitvatele ja punkti 2.1 alapunktis d nimetatud piirkonnas viibivatele laevadele, kui nende pardal on punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahendid. |
| --- | --- |

b)

10 täiendavat merepäeva oma lipu all sõitvatele ja punkti 2.1 alapunktis d nimetatud piirkonnas viibivatele laevadele, kui nende pardal on punktis 4.1 nimetatud mis tahes püügivahendid.

Tursa vältimise kontroll-laevade programmis osalevad laevad peavad saavutama konkreetse eesmärgi, milleks on vähendada tursa vette tagasi laskmist nii, et see moodustab alla 10 % tursa püügist. Tursa vältimise kontroll-laevade programmi jälgitakse vähemalt 10 % ulatuses.

| 12.12. | Punktis 12.11 kohaselt lubatud merepäevi võib eraldada lisaks punktis 12.9 kohaselt lubatud merepäevadele. |
| --- | --- |

12.12.

Punktis 12.11 kohaselt lubatud merepäevi võib eraldada lisaks punktis 12.9 kohaselt lubatud merepäevadele.

| 12.13. | Liikmesriigid, kes soovivad punktis 12.11 nimetatud võimalusi kasutada, peavad esitama komisjonile oma tursa vältimise kontroll-laevade programmi kirjelduse ja selle kavaga hõlmatavate oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja. Tursa vältimise kontroll-laevade programmis osalevate laevade arv on selline, et nende kilovattides väljendatud koguvõimsus ei ületa 10 % kõigi sama püügivahendite rühma kuuluvate laevade kilovattides väljendatud koguvõimsusest. |
| --- | --- |

12.13.

Liikmesriigid, kes soovivad punktis 12.11 nimetatud võimalusi kasutada, peavad esitama komisjonile oma tursa vältimise kontroll-laevade programmi kirjelduse ja selle kavaga hõlmatavate oma lipu all sõitvate kalalaevade nimekirja. Tursa vältimise kontroll-laevade programmis osalevate laevade arv on selline, et nende kilovattides väljendatud koguvõimsus ei ületa 10 % kõigi sama püügivahendite rühma kuuluvate laevade kilovattides väljendatud koguvõimsusest.

| 12.14. | Punktis 12.13 esitatud kirjelduse ja nimetatud nimekirja alusel ning pärast konsultatsioone STECFiga võib komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega lubada liikmesriikidel kohaldada punkti 12.11 sätteid. |
| --- | --- |

12.14.

Punktis 12.13 esitatud kirjelduse ja nimetatud nimekirja alusel ning pärast konsultatsioone STECFiga võib komisjon kooskõlas määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud menetlusega lubada liikmesriikidel kohaldada punkti 12.11 sätteid.

13.   Eritingimused merepäevade eraldamisel

| 13.1. | Eritingimused määratakse kindlaks punktis 5.1 osutatud püügiloas, mis antakse laevale, mille suhtes kehtivad punktis 8.3 loetletud eritingimused. |
| --- | --- |

13.1.

Eritingimused määratakse kindlaks punktis 5.1 osutatud püügiloas, mis antakse laevale, mille suhtes kehtivad punktis 8.3 loetletud eritingimused.

| 13.2. | Kui laevale eraldatakse päevi seoses punkti 8.3 alapunktides b, c, d, e, f või k nimetatud mis tahes eritingimuste täitmisega, ei või antud laeva poolt püütud ja pardal hoitud saak koosneda liikide suuremast protsendimäärast, kui kõnealustes punktides on osutatud. Laev ei tohi laadida kala ümber teisele laevale. Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

13.2.

Kui laevale eraldatakse päevi seoses punkti 8.3 alapunktides b, c, d, e, f või k nimetatud mis tahes eritingimuste täitmisega, ei või antud laeva poolt püütud ja pardal hoitud saak koosneda liikide suuremast protsendimäärast, kui kõnealustes punktides on osutatud. Laev ei tohi laadida kala ümber teisele laevale. Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse.

Tabel I

Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa 2008. aastal

| | Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- |
| Püügi-vahend Punkt 4.1 | Eritingi-mus Punkt 8 | Nimetus (6) | 2.1.a
  Kattegati veed | 2.1.b
  i) – Skaggerak
  ii) – IIa, IVa, b,c EÜ veed
  iii) – VIId | 2.1.c
  VIIa | 2.1.d
  VIa |
| i) | ii) | iii) |
| a.i | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 16 ja < 32 mm | 228 | 228 (7) | 228 | 228 |
| a.ii | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm | ei kohaldata | ei kohaldata | 184 | 199 | 184 | 204 |
| a.iii | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm | 71 | 86 | 188 | 227 | 227 |
| a.iv | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm | 103 | 86 | 86 | 69 |
| a.v | | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm | 103 | 86 | 114 | 70 |
| a.iii | 8.3(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide) | 126 | 126 | 227 | 227 | 227 |
| a.iv | 8.3(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide) | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| a.v | 8.3(a) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide) | 137 | 137 | 103 | 114 | 91 |
| a.v. | 8.3(j) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide) | 149 | 149 | 115 | 126 | 103 |
| a.ii | 8.3(b) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm ning mis vastavad III lisa 2. liite nõuetele | piiranguta | piiranguta | piiranguta | piiranguta |
| a.ii | 8.3(c) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | ei kohaldata | ei kohal–data | 215 | 227 | 204 | 227 |
| a.iii | 8.3(l) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm ning mis vastavad 3. liite nõuetele | 132 | 132 | 238 | 238 | 238 |
| a.iv | 8.3(c) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | 148 | 148 | 148 | 148 |
| a.v | 8.3(c) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % | 160 | 160 | 160 | 160 |
| a.iv | 8.3(k) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 % | ei kohaldata | ei kohaldata | 166 | ei kohal–data |
| a.v | 8.3(k) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 % | ei kohaldata | ei kohaldata | 178 | ei kohal–data |
| a.v | 8.3(h) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; laev tegutseb kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteemi alusel | 115 | 115 | 126 | 103 |
| a.ii | 8.3(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 % | 280 | 280 | 280 | 252 |
| a.iii | 8.3(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 % | piianguta | piiran–guta | 280 | 280 | 280 |
| a.iv | 8.3(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 % | piiranguta | piiranguta | 276 | 276 |
| a.v | 8.3(d) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 % | piiranguta | piiranguta | piiran–guta | 279 |
| a.v | 8.3(h)
  8.3(j) | Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on > 120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (2. liide), ning laev tegutseb püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi alusel | ei kohaldata | ei kohal–data | 127 | 138 | 115 |
| b.i | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 80 ja < 90 mm | ei kohaldata | 119 (7) | piiran–guta | 132 | 143 (7) |
| b.ii | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 90 ja < 100 mm | ei kohaldata | 143 (7) | piiran–guta | 143 | 143 (7) |
| b.iii | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 100 ja < 120 mm | ei kohaldata | 129 | piiran–guta | 143 | 143 |
| b.iv | | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm | ei kohaldata | 129 | piiran–guta | 143 | 143 |
| b.iii | 8.3(c) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % | ei kohaldata | 155 | piiran–guta | 155 | 155 |
| b.iii | 8.3(i) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja <120mm laevade puhul, mis kasutasid piimtraale 2004., 2005. või 2006. aastal | ei kohaldata | 155 | piiran–guta | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(c) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % | ei kohaldata | 155 | piiran–guta | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(i) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm laevade puhul, mis kasutasid piimtraale 2004., 2005. või 2006. aastal | ei kohaldata | 155 | piiran–guta | 155 | 155 |
| b.iv | 8.3(e) | Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 % | ei kohaldata | 155 | piiran–guta | 155 | 155 |
| c.i | | Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on < 110 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| c.ii | | Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 110 ja < 150 mm | 140 | 126 | 140 | 140 |
| c.iii | | Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 150 ja < 220 mm | 140 | 117 | 115 | 140 |
| c.iv | | Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 220 mm | 140 | 140 | 140 | 140 |
| d | | Abarad | 140 | 140 | 140 | 140 |
| c.iii | 8.3(f) | Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on≥ 220 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ning kammelja ja merivarblase püügiosa üle 5 % | 162 | 140 | 162 | 140 | 140 | 140 |
| d | 8.3(g) | Abarad, mille võrgusilma suurus on < 110 mm; laev ei ole sadamast ära üle 24 h | 140 | 140 | 185 (8) | 140 | 140 |
| e | | Õngejadad | 173 | 173 | 173 | 173 |

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis:

Püügi-vahend Punkt 4.1

Eritingi-mus Punkt 8

Nimetus (6)

2.1.a

Kattegati veed

2.1.b

i) – Skaggerak

ii) – IIa, IVa, b,c EÜ veed

iii) – VIId

2.1.c

VIIa

2.1.d

VIa

i)

ii)

iii)

a.i

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 16 ja < 32 mm

228

228 (7)

228

228

a.ii

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm

ei kohaldata

ei kohaldata

184

199

184

204

a.iii

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm

71

86

188

227

227

a.iv

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm

103

86

86

69

a.v

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm

103

86

114

70

a.iii

8.3(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide)

126

126

227

227

227

a.iv

8.3(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide)

137

137

103

114

91

a.v

8.3(a)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, 120 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide)

137

137

103

114

91

a.v.

8.3(j)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (1. liide)

149

149

115

126

103

a.ii

8.3(b)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm ning mis vastavad III lisa 2. liite nõuetele

piiranguta

piiranguta

piiranguta

piiranguta

a.ii

8.3(c)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

ei kohaldata

ei kohal–data

215

227

204

227

a.iii

8.3(l)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm ning mis vastavad 3. liite nõuetele

132

132

238

238

238

a.iv

8.3(c)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

148

148

148

148

a.v

8.3(c)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 %

160

160

160

160

a.iv

8.3(k)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 mm ja < 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 %

ei kohaldata

ei kohaldata

166

ei kohal–data

a.v

8.3(k)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 %

ei kohaldata

ei kohaldata

178

ei kohal–data

a.v

8.3(h)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; laev tegutseb kalalaevatunnistuste automaatse peatamise süsteemi alusel

115

115

126

103

a.ii

8.3(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 70 ja < 90 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 %

280

280

280

252

a.iii

8.3(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 90 ja < 100 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 %

piianguta

piiran–guta

280

280

280

a.iv

8.3(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 %

piiranguta

piiranguta

276

276

a.v

8.3(d)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm; tursa, merikeele ja merilesta püügiosa on alla 5 %

piiranguta

piiranguta

piiran–guta

279

a.v

8.3(h)

8.3(j)

Traalid või ankurdatud põhjanoodad, mille võrgusilma suurus on > 120 mm, 140 mm suuruste ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga (2. liide), ning laev tegutseb püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi alusel

ei kohaldata

ei kohal–data

127

138

115

b.i

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 80 ja < 90 mm

ei kohaldata

119 (7)

piiran–guta

132

143 (7)

b.ii

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 90 ja < 100 mm

ei kohaldata

143 (7)

piiran–guta

143

143 (7)

b.iii

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on järgmine: ≥ 100 ja < 120 mm

ei kohaldata

129

piiran–guta

143

143

b.iv

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm

ei kohaldata

129

piiran–guta

143

143

b.iii

8.3(c)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja < 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 %

ei kohaldata

155

piiran–guta

155

155

b.iii

8.3(i)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 100 ja <120mm laevade puhul, mis kasutasid piimtraale 2004., 2005. või 2006. aastal

ei kohaldata

155

piiran–guta

155

155

b.iv

8.3(c)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 %

ei kohaldata

155

piiran–guta

155

155

b.iv

8.3(i)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm laevade puhul, mis kasutasid piimtraale 2004., 2005. või 2006. aastal

ei kohaldata

155

piiran–guta

155

155

b.iv

8.3(e)

Piimtraalid, mille võrgusilma suurus on ≥ 120 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ja merilesta püügiosa üle 60 %

ei kohaldata

155

piiran–guta

155

155

c.i

Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on < 110 mm

140

140

140

140

c.ii

Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 110 ja < 150 mm

140

126

140

140

c.iii

Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 150 ja < 220 mm

140

117

115

140

c.iv

Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on ≥ 220 mm

140

140

140

140

d

Abarad

140

140

140

140

c.iii

8.3(f)

Nakke- ja takervõrgud, mille võrgusilma suurus on≥ 220 mm, tursa püügiosa on alla 5 % ning kammelja ja merivarblase püügiosa üle 5 %

162

140

162

140

140

140

d

8.3(g)

Abarad, mille võrgusilma suurus on < 110 mm; laev ei ole sadamast ära üle 24 h

140

140

185 (8)

140

140

e

Õngejadad

173

173

173

173

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

15.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 15.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda punktis 2.1 nimetatud geograafilises piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all sõitvale laevale tingimusel, et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

15.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda punktis 2.1 nimetatud geograafilises piirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus, üle teisele sama liikmesriigi lipu all sõitvale laevale tingimusel, et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva poolt ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 15.2. | Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 15.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule asjaomases piirkonnas aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 püügil oldud keskmisest päevade arvust aastas (välja arvatud teistelt laevadelt ülekantud päevad), mida on korrutatud laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab Šotimaast lääne pool asuva piirkonna määratlust vastavalt punktile 2.2, on tema püügipäevade arvestuse aluseks kõnealuse piirkonna määratlus.
  Käesoleva punkti kohaselt peab vastuvõttev laev kasutama talle eraldatud päevi enne talle ülekantud päevi. Vastuvõtva laeva poolt kasutatud ülekantud päevad arvestatakse maha doonorlaeva püügipäevade arvust. |
| --- | --- |

15.2.

Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarv, mis kantakse üle punkti 15.1 kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule asjaomases piirkonnas aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 püügil oldud keskmisest päevade arvust aastas (välja arvatud teistelt laevadelt ülekantud päevad), mida on korrutatud laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab Šotimaast lääne pool asuva piirkonna määratlust vastavalt punktile 2.2, on tema püügipäevade arvestuse aluseks kõnealuse piirkonna määratlus.

Käesoleva punkti kohaselt peab vastuvõttev laev kasutama talle eraldatud päevi enne talle ülekantud päevi. Vastuvõtva laeva poolt kasutatud ülekantud päevad arvestatakse maha doonorlaeva püügipäevade arvust.

| 15.3. | Punktis 15.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, kes ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 4.2 määratletud ülekanderühma kuuluvaid püügivahendeid. Liikmesriik võib lubada päevi üle kanda, kui kalalaevatunnistusega doonorlaev on tegevuse peatanud. |
| --- | --- |

15.3.

Punktis 15.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, kes ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 4.2 määratletud ülekanderühma kuuluvaid püügivahendeid. Liikmesriik võib lubada päevi üle kanda, kui kalalaevatunnistusega doonorlaev on tegevuse peatanud.

| 15.4. | Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 8.3 esitatud eritingimusteta.
  Erandina käesolevast punktist võivad kalalaevad, kes kasutavad punktis 8.3.h kohase eritingimuse alusel eraldatud püügipäevi, kanda päevi üle, kui see eritingimus ei ole seotud mingi muu punkti 8.3 esitatud tingimusega. |
| --- | --- |

15.4.

Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 8.3 esitatud eritingimusteta.

Erandina käesolevast punktist võivad kalalaevad, kes kasutavad punktis 8.3.h kohase eritingimuse alusel eraldatud püügipäevi, kanda päevi üle, kui see eritingimus ei ole seotud mingi muu punkti 8.3 esitatud tingimusega.

| 15.5. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta. Selle teabe esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi. |
| --- | --- |

15.5.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta. Selle teabe esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.

16.   Püügipäevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja sama püügipiirkonna piires punktides 5.2, 5.4, 7 ja 14 sätestatud tingimustel. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

17.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2.1 määratletud geograafilistes piirkondades ühegi punktis 4.1 nimetatud püügivahendiga.

18.   Mitut liiki püügivahendite kasutamine

| 18.1. | Ühe püügiperioodi kestel võib laev kasutada püügivahendeid, mis kuuluvad mitmesse punktis 4.1 määratletud rühma. |
| --- | --- |

18.1.

Ühe püügiperioodi kestel võib laev kasutada püügivahendeid, mis kuuluvad mitmesse punktis 4.1 määratletud rühma.

| 18.2. | Kui kapten või tema esindaja teatab rohkema kui ühe püügivahendi kasutamisest, võib laev igal ajal kasutada mõnda teatatud püügivahenditest, arvestades, et mis tahes püügivahendiga aasta algusest püügil kasutatud päevade koguarv on järgmine:






  a) | mitte suurem kui kasutada olevate päevade koguarv aasta jooksul, mis on tabelis 1 esitatud iga püügiliigi kasutamiseks lubatud päevade arvu aritmeetiline keskmine, mis on ümardatud lähima täispäevani, ja |
| --- | --- | --- |

18.2.

Kui kapten või tema esindaja teatab rohkema kui ühe püügivahendi kasutamisest, võib laev igal ajal kasutada mõnda teatatud püügivahenditest, arvestades, et mis tahes püügivahendiga aasta algusest püügil kasutatud päevade koguarv on järgmine:

a)

mitte suurem kui kasutada olevate päevade koguarv aasta jooksul, mis on tabelis 1 esitatud iga püügiliigi kasutamiseks lubatud päevade arvu aritmeetiline keskmine, mis on ümardatud lähima täispäevani, ja

| b) | mitte suurem kui päevade arv, mis eraldatakse tabeli 1 kohaselt, kui kasutatakse ainult seda püügivahendit. |
| --- | --- |

b)

mitte suurem kui päevade arv, mis eraldatakse tabeli 1 kohaselt, kui kasutatakse ainult seda püügivahendit.

| 18.3. | Kui ühel teatatavatest püügivahenditest ei ole päevade arvu piirangut, siis selle püügivahendi kasutamispäevade arv aastas jääb piiramatuks. |
| --- | --- |

18.3.

Kui ühel teatatavatest püügivahenditest ei ole päevade arvu piirangut, siis selle püügivahendi kasutamispäevade arv aastas jääb piiramatuks.

| 18.4. | Kui liikmesriik jagab päevad punkti 9 kohaselt püügiperioodideks, siis kehtivad iga püügiperioodi kohta vajalike muudatustega punkti 18 alapunktid 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

18.4.

Kui liikmesriik jagab päevad punkti 9 kohaselt püügiperioodideks, siis kehtivad iga püügiperioodi kohta vajalike muudatustega punkti 18 alapunktid 2, 3 ja 4.

| 18.5. | Võimalus kasutada mitut püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid järelevalvenõudeid:






  a) | ühe püügiretke ajal võib laev pardal hoida või kasutada ainult ühte punktis 4.1 nimetatud püügivahendite rühma, välja arvatud punktis 20.2 sätestatud juhul; |
| --- | --- | --- |

18.5.

Võimalus kasutada mitut püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid järelevalvenõudeid:

a)

ühe püügiretke ajal võib laev pardal hoida või kasutada ainult ühte punktis 4.1 nimetatud püügivahendite rühma, välja arvatud punktis 20.2 sätestatud juhul;

| b) | enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal hoitavate või kasutatavate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite liik on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul. |
| --- | --- |

b)

enne püügiretke edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal hoitavate või kasutatavate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite liik on sama, millest teatati eelmise püügiretke puhul.

| 18.6. | Pädevad asutused kohustuvad teostama kontrolli ja järelevalvet merel ja sadamas, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab kohe rohkem kui üht liiki püügivahendite kasutamise õiguse. |
| --- | --- |

18.6.

Pädevad asutused kohustuvad teostama kontrolli ja järelevalvet merel ja sadamas, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab kohe rohkem kui üht liiki püügivahendite kasutamise õiguse.

19.   Kindlaksmääratud ja kindlaksmääramata püügivahendite koos kasutamine

Laeva, kes soovib kasutada üht või mitut punktis 4.1 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4.1 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4.1 nimetatud rühma püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks kindlaksmääramata püügivahenditega ja neil peab olema selleks vastav varustus.

20.   Mitme kindlaksmääratud püügivahendi pardal hoidmise keeld

| 20.1 | Punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas viibiv laev, mille pardal on ühte punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluv püügivahend, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teise punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluvat püügivahendit. |
| --- | --- |

20.1

Punktis 2 määratletud geograafilises piirkonnas viibiv laev, mille pardal on ühte punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluv püügivahend, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teise punktis 4.1 nimetatud rühma kuuluvat püügivahendit.

| 20.2 | Erandina punktist 20.1 võib punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas püügiretkel viibiva laeva pardal vedada ja kasutada erinevatesse rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid. Sellisel juhul käsitatakse laeva poolt püügiretke jooksul merel viibitud päevade arvu päevadena, mil on kalastatud püügivahendiga ja sellistel eritingimustel, mille puhul kohaldatakse kõige väiksemat päevade arvu vastavalt tabelile I. |
| --- | --- |

20.2

Erandina punktist 20.1 võib punktis 2.1 määratletud geograafilises piirkonnas püügiretkel viibiva laeva pardal vedada ja kasutada erinevatesse rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid. Sellisel juhul käsitatakse laeva poolt püügiretke jooksul merel viibitud päevade arvu päevadena, mil on kalastatud püügivahendiga ja sellistel eritingimustel, mille puhul kohaldatakse kõige väiksemat päevade arvu vastavalt tabelile I.

MUU TEGEVUS JA TRANSIIT

21.   Muu tegevus kui kalastamine

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 8 alusel eraldatud päevadest, tingimusel, et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kalalaevatunnistusest kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

22.   Transiit

Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

23.   Püügikoormuse teated

Erandina määruse (EÜ) nr 423/2004 artiklist 9 ei kehti määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõue määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaselt laevaseiresüsteemidega varustatud laevade suhtes.

LAEVASEIRESÜSTEEMIDEGA SEOTUD KOHUSTUSED

24.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaste andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

25.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

ARUANDEKOHUSTUSED

26.   Andmete kogumine

Liikmesriigid koguvad sadamast äraoldud ja käesolevas lisas sätestatud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel aasta iga kvartali jaoks andmed veetavate püüniste, passiivpüüniste ja põhjaõngejadadega seotud kogu püügikoormuse kohta punktis 2.1 määratletud piirkondades ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.

27.   Andmete edastamine

| 27.1. | Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. |
| --- | --- |

27.1.

Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

| 27.2. | Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi. |
| --- | --- |

27.2.

Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Püügipiirkond | Teatatud püügivahend(id) | Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus | Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv | Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... | Nr 4 | Nr 2 | Nr 3 | ... | Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... | Nr 1 | Nr 2 | Nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) | (9) | (9) | (9) | (10) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi kestus

Püügipiirkond

Teatatud püügivahend(id)

Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

Teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

Ülekantud päevad

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

Nr 4

Nr 2

Nr 3

...

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

Nr 1

Nr 2

Nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

(9)

(9)

(9)

(10)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (9)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (9)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

riik

3

ei kohaldata

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Doonorlaeva puhul on see alati ettekandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

ei kohaldata

Ühenduse laevastikuregistri number

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber. Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | pardatähis |
| --- | --- |

3)

pardatähis

14

V

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

4)

püügiperioodi kestus

2

V

Püügiperioodi pikkus kuudes.

| 5) | püügipiirkond |
| --- | --- |

5)

püügipiirkond

1

V

Märkida, kas laev on kalastanud IIA lisa punkti 2.1 alapunktides a, b, c või d määratletud piirkonnas.

| 6) | teatatud püügivahend(id) |
| --- | --- |

6)

teatatud püügivahend(id)

5

V

Püügivahendite rühma tähis IIA lisa punkti 4.1 kohaselt (näiteks a.i, a.ii. a.iii, a.iv, a.v, b.i, b.ii, b.iii, b.iv, c.i, c.ii, c.iii, d või e).

| 7) | teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

7)

teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

2

V

Märkida, milliseid IIA lisa punkti 8.3 alapunktides a-l osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

| 8) | teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv |
| --- | --- |

8)

teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

3

V

Päevade arv, mille jooksul laeval on IIA lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.

| 9) | teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv |
| --- | --- |

9)

teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

3

V

Päevade arv, mis kalalaev on tegelikult kasutanud püügipiirkonnas ja teatatud püügivahendeid kasutades IIA lisa kohaselt teatatud püügiperioodi jooksul.

| 10) | ülekantud päevad |
| --- | --- |

10)

ülekantud päevad

4

V

Äraantud päevade arv on „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade arv on „+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2)  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2792/1999, millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord (EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10). Määrus on tühistatud määrusega (EÜ) nr 1198/2006 (ELT L 223, 15.8.2006, lk 1).

(3)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1543/2000, millega kehtestatakse ühenduse raamistik ühise kalanduspoliitika elluviimiseks vajalike andmete kogumiseks ja haldamiseks (EÜT L 176, 15.7.2000, lk 1). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1343/2007 (ELT L 300, 17.11.2007, lk 24).

(4)  Komisjoni 25. juuli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1639/2001, millega kehtestatakse ühenduse kalandussektori andmekogumise miinimum- ja laiendatud programm ning sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1543/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 53). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1581/2004 (ELT L 289, 10.9.2004, lk 6).

(5)  Komisjoni 27. augusti 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1581/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1639/2001, millega kehtestatakse ühenduse kalandussektori andmekogumise miinimum- ja laiendatud programm ning sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1543/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 289, 10.9.2004, lk 6).

(6)  Kasutatakse ainult punktides 4.1 ja 8.3 sätestatud nimetusi.

(7)  Piirangute puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 850/98 V jaotist.

(8)  Nende liikmesriikide jaoks, kelle kvoodid on väiksemad kui 5 % merilesta ja merikeele TACide ühenduse osast, on merepäevade arv 205.

(9)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.

IIA lisa 1. liide

Käesoleva lisa punktis 13.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 1. | Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 2 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

1.

Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 2 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 2. | Selektiivaken |
| --- | --- |

2.

Selektiivaken

| 2.1. | Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuue meetri kaugusel gaitanist. Kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm ja väiksem kui 120mm, ühendatakse viis rombikujulist võrgusilma kahe ruudukujulise võrgusilma kohta ning kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja väiksem kui 100mm, ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- |

2.1.

Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuue meetri kaugusel gaitanist. Kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ühendatakse kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta, kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm ja väiksem kui 120mm, ühendatakse viis rombikujulist võrgusilma kahe ruudukujulise võrgusilma kohta ning kui noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ja väiksem kui 100mm, ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| 2.2. | Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

2.2.

Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| 2.3. | Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

2.3.

Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

IIA lisa 2. liide

Käesoleva lisa punktis 13.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 1. | Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 2 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

1.

Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 2 kirjeldatud selektiivaken. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 2. | Selektiivaken |
| --- | --- |

2.

Selektiivaken

| 2.1. | Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuue meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse viis rombikujulist võrgusilma kahe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- |

2.1.

Selektiivaken paikneb püünise kokkutõmbamata osas, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni kuue meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse viis rombikujulist võrgusilma kahe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| 2.2. | Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 140 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

2.2.

Selektiivakna pikkus on vähemalt kolm meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 140 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| 2.3. | Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

2.3.

Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

IIA lisa 3. liide

| 1. | Käesoleva lisa punktis 13.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva lisa punktis 13.1 nimetatud püügilubade koopiat tuleb hoida laeva pardal.

| 2. | Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud selektiivaken, mis paikneb noodapäras, mille võrgusilma suurus on vähemalt 95 mm ja mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma ja maksimaalselt 100 võrgusilma. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid. |
| --- | --- |

2.

Püügiloaga laev hoiab pardal ja kasutab veetavat püünist, millel on käesoleva liite punktis 3 kirjeldatud selektiivaken, mis paikneb noodapäras, mille võrgusilma suurus on vähemalt 95 mm ja mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma ja maksimaalselt 100 võrgusilma. Püügivahendi peavad enne kalapüügi algust heaks kiitma riiklikud inspektorid.

| 3. | Selektiivaken |
| --- | --- |

3.

Selektiivaken

| 3.1 | Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni nelja meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- |

3.1

Selektiivaken paikneb ülemises paneelis. Selektiivakna külje viimase silmarea ja küljeõmbluse vahel ei ole üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Aken lõpeb kuni nelja meetri kaugusel gaitanist. Ühendatakse kolm rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| 3.2 | Selektiivakna pikkus on vähemalt viis meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

3.2

Selektiivakna pikkus on vähemalt viis meetrit. Silmaava suurus on vähemalt 120 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| 3.3 | Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

3.3

Ruudukujuliste silmadega paneeli võrgumaterjal on ühekordsest sõlmedeta niidist. Selektiivaken paigaldatakse nii, et võrgusilmad on püügi ajal alati täiesti avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

IIB LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES UUSMEREMAA MERLUUSI JA NORRA SALEHOMAARI TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA ICES VIIIc JA IXa PÜÜGIPIIRKONNAS, VÄLJA ARVATUD CÁDIZI LAHES

1.   Kohaldamisala

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud veetavat või passiivpüünist ning viibivad püügipiirkondades VIIIc ja IXa, välja arvatud Cádizi lahes. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab aasta 2008 ajavahemikku 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009.

2.   Püügipiirkonnas viibimise päevade määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib punktis 1 määratletud geograafilises piirkonnas ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendid

Käesolevas lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.

| — | traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm ning põhjaõngejadad. |
| --- | --- |

—

traalid, ankurdatud põhjanoodad ja samalaadsed püügivahendid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm ning põhjaõngejadad.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevad

| 4.1. | Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

4.1.

Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkondades, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 4.2. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük. |
| --- | --- |

4.2.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses kalalaevade vahel päevade ülekandmisega), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.

| 4.3. | Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13. |
| --- | --- |

4.3.

Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13.

5.   Püügitegevuse piirangud

Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, ei viibi püügipiirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

6.   Erandid

Liikmesriik ei arvesta tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädeva asutuse tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 7.1 | 2008. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, on esitatud tabelis I. |
| --- | --- |

7.1

2008. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, on esitatud tabelis I.

| 7.2. | Maksimaalse merepäevade arvu, mille jooksul võib lipuliikmesriik kalalaeval lubada viibida püügipiirkonnas, määramisel kohaldatakse 2008. aasta püügiperioodil tabeli I kohaselt järgmisi eritingimusi:






  a) | laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele; ja |
| --- | --- | --- |

7.2.

Maksimaalse merepäevade arvu, mille jooksul võib lipuliikmesriik kalalaeval lubada viibida püügipiirkonnas, määramisel kohaldatakse 2008. aasta püügiperioodil tabeli I kohaselt järgmisi eritingimusi:

a)

laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud merluusi üldkogus peab olema alla 5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele; ja

| b) | laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele. |
| --- | --- |

b)

laeva poolt või sarnaseid püügivahendeid kasutava laeva või kasutavate laevade poolt, mis vastavad vajalike muudatustega eritingimusele, et need on asendatud kooskõlas ühenduse õigusaktidega, aastatel 2001, 2002 ja 2003 lossitud norra salehomaari üldkogus peab olema alla 2,5 tonni vastavalt ühenduse püügipäevikusse kantud eluskaalu andmetele.

| 7.3. | 2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, kes kasutab kõnealuseid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse tabelis I sätestatud eritingimusi, viibida püügipiirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale ja eritingimusele vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.
  Selline kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, määratud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti. |
| --- | --- |

7.3.

2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada laeval, kes kasutab kõnealuseid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse tabelis I sätestatud eritingimusi, viibida püügipiirkonnas kõnealuses tabelis sätestatust erineva maksimaalse arvu päevi, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale ja eritingimusele vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.

Selline kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, määratud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti.

| 7.4. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade 2001., 2002. ja 2003. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 7.2 alapunktides a või b esitatud eritingimustes määratletud püükide koostist, kui kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi; |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade 2001., 2002. ja 2003. aasta püügiaruanded, mis kajastavad punkti 7.2 alapunktides a või b esitatud eritingimustes määratletud püükide koostist, kui kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse kõnealuseid eritingimusi;

| — | merepäevade arv, mille jooksul igal laeval oleks algselt olnud võimalik kalastada vastavalt tabelile I ning merepäevade arv, mida iga laev saaks kasutada punkti 7.3 kohaldamisel. |
| --- | --- |

—

merepäevade arv, mille jooksul igal laeval oleks algselt olnud võimalik kalastada vastavalt tabelile I ning merepäevade arv, mida iga laev saaks kasutada punkti 7.3 kohaldamisel.

Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon liikmesriigil lubada kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriik võib jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määrab kindlaks asjaomane liikmesriik.

| 8.3. | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel, et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kalalaevatunnistusest kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

8.3.

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel, et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kalalaevatunnistusest kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

9.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.
  Täiendavate merepäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks eraldatud tabeli I kohaselt. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
  Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluv vahend, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Arvesse võib võtta ka kõik laevad, mille kohta saab tõendada, et need on piirkonnast lõplikult mujale viidud. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.

Täiendavate merepäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks eraldatud tabeli I kohaselt. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.1 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

| 9.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad tabelis I sätestatud püügivahendite rühma ja eritingimuse kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta. |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades vastavalt püügivahendite rühmale ja vajadusel eritingimuste kohta.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.1 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 9.4 | 2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele laevadele, kellel on õigus kasutada püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid. |
| --- | --- |

9.4

2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele laevadele, kellel on õigus kasutada püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja kelle suhtes kohaldatakse vastavat eritingimust, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid.

| 9.5. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt eelmiste püügivahendite rühmade määratluste alusel varem määratud lisapäevad vaadatakse uuesti üle punktis 3 sätestatud püügivahendite rühma alusel. Selliselt saadud lisapäevad kehtivad 2008. aastal. |
| --- | --- |

9.5.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt eelmiste püügivahendite rühmade määratluste alusel varem määratud lisapäevad vaadatakse uuesti üle punktis 3 sätestatud püügivahendite rühma alusel. Selliselt saadud lisapäevad kehtivad 2008. aastal.

10.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul võib laev viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvad vahendid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.
  Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul võib laev viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvad vahendid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.

Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda.

| 10.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 10.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 10.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega (STECF) võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohast asjaomasele liikmesriigile määratud päevade arvu ning laevade osas tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonda ja püügivahendeid. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega (STECF) võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohast asjaomasele liikmesriigile määratud päevade arvu ning laevade osas tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonda ja püügivahendeid.

| 10.4. | Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

10.4.

Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

11.   Eritingimused päevade eraldamisel

| 11.1. | Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses punkti 7.2 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2008. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal). |
| --- | --- |

11.1.

Kui laevale on määratud piiramatu arv päevi seoses punkti 7.2 alapunktides a ja b nimetatud eritingimuste täitmisega, ei tohi laev 2008. aastal lossida üle 5 tonni merluusi (eluskaal) ega üle 2,5 tonni norra salehomaari (eluskaal).

| 11.2. | Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale. |
| --- | --- |

11.2.

Laev ei tohi merel viibides laadida kala ümber teisele laevale.

| 11.3. | Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse.
  Tabel 1
  Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa








  Püügi-vahend Punkt 3 | Eritingimused Punkt 7 | Nimetus
  Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi ja punktis 7 esitatud eritingimuste määratlusi. | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3 | | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad | 194 |
| 3 | 7.2.a ja 7.2.b | Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad | Piiranguta |

11.3.

Kui laev ei täida kas või üht neist nimetatud nõuetest, kaotab ta kohe eritingimustel määratud lisapäevade kasutamise õiguse.

Tabel 1

Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa

Püügi-vahend Punkt 3

Eritingimused Punkt 7

Nimetus

Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi ja punktis 7 esitatud eritingimuste määratlusi.

Püügipäevade maksimaalne arv

3

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad

194

3

7.2.a ja 7.2.b

Põhjatraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 32 mm, nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 60 mm, ning põhjaõngejadad

Piiranguta

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

12.   Päevade ülekandmine sama liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 12.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 12.2. | Püügipiirkonnas viibimise päevade punkti 12.1 kohaselt ülekantud koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest. |
| --- | --- |

12.2.

Püügipiirkonnas viibimise päevade punkti 12.1 kohaselt ülekantud koguarvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem doonorlaeva poolt vastavalt ühenduse püügipäevikule aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 samas piirkonnas kasutatud aasta keskmise päevade arvu ja laeva mootorivõimsuse korrutisest.

| 12.3. | Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad mõnda püügivahendite rühma kuuluvat vahendit. |
| --- | --- |

12.3.

Punktis 12.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad mõnda püügivahendite rühma kuuluvat vahendit.

| 12.4. | Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 7.2 esitatud eritingimusteta. |
| --- | --- |

12.4.

Päevade ülekandmine on lubatud ainult kalalaevade puhul, kes kasutavad neile eraldatud püügipäevi ilma punktis 7.2 esitatud eritingimusteta.

| 12.5. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta. Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta tabelivormid. |
| --- | --- |

12.5.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral teavet toimunud ülekandmiste kohta. Käesolevas punktis nimetatud teabe kogumiseks ja edastamiseks võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta tabelivormid.

13.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.1, 4.4, 6 ja 12 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

14.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluva vahendiga.

15.   Kindlaksmääratud ja kindlaksmääramata püügivahendite koos kasutamine

Laeva, kes soovib kasutada üht või mitut punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvat püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu, punktis 3 nimetamata rühma püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei takistata kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 3 nimetatud püügivahendite rühma kuuluvaid püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks kindlaksmääramata püügivahenditega ja neil peab olema selleks vastav varustus.

TRANSIIT

16.   Transiit

Laeval lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

17.   Püügikoormuse teated

Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud püügivahendite rühma kuuluvaid vahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõuded ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.

18.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

19.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

ARUANDEKOHUSTUSED

20.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

21.   Andmete edastamine

| 21.1. | Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 20 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. |
| --- | --- |

21.1.

Komisjoni taotluse korral edastavad liikmesriigid punktis 20 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

| 21.2. | Punktis 20 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi. |
| --- | --- |

21.2.

Punktis 20 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | CFR | Parda-tähis | Püügiperioodi kestus | Püügi-piir-kond | Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus | Lubatud kasutuspäevade arv teatatud püügivahendi(te) kasutamiseks | Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv | Üle-kantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr2 | nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Parda-tähis

Püügiperioodi kestus

Püügi-piir-kond

Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

Lubatud kasutuspäevade arv teatatud püügivahendi(te) kasutamiseks

Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

Üle-kantud päevad

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr2

nr 3

...

nr 1

nr2

nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (1)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (1)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

riik

3

ei kohaldata

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Doonorlaeva puhul on see alati aruandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

ei kohaldata

Ühenduse laevastikuregistri number.

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | pardatähis |
| --- | --- |

3)

pardatähis

14

V

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

4)

püügiperioodi kestus

2

V

Püügiperioodi pikkus kuudes.

| 5) | püügipiirkond |
| --- | --- |

5)

püügipiirkond

1

V

IIB lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 6) | teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

6)

teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

2

V

Märkida, milliseid IIB lisa punkti 7.2 alapunktides a–b osutatud eritingimusi kohaldatakse (kui neid kohaldatakse).

| 7) | teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv |
| --- | --- |

7)

teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

3

V

Päevade arv, mille jooksul on laeval IIB lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.

| 8) | teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv |
| --- | --- |

8)

teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

3

V

Päevade arv, mil kalalaev on tegelikult olnud püügipiirkonnas, kasutades teatatud püügivahendeid, IIB lisa kohaselt teatatud püügiperioodi jooksul.

| 9) | ülekantud päevad |
| --- | --- |

9)

ülekantud päevad

4

V

Ülekantud päevade korral näidata „- ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.

IIC LISA

KALALAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES MERIKEELE VARUDE TAASTAMISEGA LA MANCHE'i LÄÄNEOSAS, ICES VIIe PÜÜGIPIIRKONNAS

ÜLDSÄTTED

1.   Kohaldamisala

| 1.1 | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad püügipiirkonnas VIIe. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab aasta 2008 ajavahemikku 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009. |
| --- | --- |

1.1

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit, mis hoiavad pardal mõnda punktis 3 kirjeldatud püügivahendit ning viibivad püügipiirkonnas VIIe. Käesoleva lisa kohaldamisel tähendab aasta 2008 ajavahemikku 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009.

| 1.2 | Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevale, kes püüab passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja kes on EÜ püügipäeviku kohaselt püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, järgmistel tingimustel:






  a) | selline laev püüab 2008. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, ja |
| --- | --- | --- |

1.2

Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevale, kes püüab passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja kes on EÜ püügipäeviku kohaselt püüdnud 2004. aastal eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, järgmistel tingimustel:

a)

selline laev püüab 2008. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg merikeelt, ja

| b) | selline laev ei laadi merel viibides kala ümber teisele laevale, ja |
| --- | --- |

b)

selline laev ei laadi merel viibides kala ümber teisele laevale, ja

| c) | iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2008 ja 31. jaanuariks 2009 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta 2004. aastal ja 2008. aastal.
  Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa sätete kohaldamisest. |
| --- | --- |

c)

iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2008 ja 31. jaanuariks 2009 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta 2004. aastal ja 2008. aastal.

Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa sätete kohaldamisest.

2.   Püügipiirkonnas viibimise päevade määratlus

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib piirkonnas VIIe ega ole sadamas. Ajahetke, millest seda katkematut ajavahemikku mõõtma hakatakse, määrab kindlaks liikmesriik, kelle lipu all asjaomane laev sõidab.

3.   Püügivahendid

Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist kalapüügivahendite liigitust.

| a) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm; |
| --- | --- |

a)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

| b) | passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm. |
| --- | --- |

b)

passiivpüünised, sealhulgas nakkevõrgud, abarad ja takervõrgud, mille silmasuurus on alla 220 mm.

PÜÜGIKOORMUSE PIIRANGUTE RAKENDAMINE

4.   Püügikoormuste piirangute poolt mõjutatud laevad

| 4.1. | Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkonnas, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7. |
| --- | --- |

4.1.

Laevadel, mis kasutavad punktis 3 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad punktis 1 nimetatud piirkonnas, peab olema püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

| 4.2. | Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses päevade ülekandmisega kalalaevade vahel), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük. |
| --- | --- |

4.2.

Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada piirkonnas ühegi punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluva püügivahendiga, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003, 2004, 2005, 2006 või 2007 kõnealuses piirkonnas kalastanud (välja arvatud kalastamine seoses päevade ülekandmisega kalalaevade vahel), välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas jääb ära samaväärse, kilovattides mõõdetud masinavõimsusega püük.

| 4.3. | Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne. |
| --- | --- |

4.3.

Siiski võib laeval, kes on tõendatult kalastanud punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditega, olla luba kasutada teisi püügivahendeid tingimusel, et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

| 4.4. | Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13. |
| --- | --- |

4.4.

Liikmesriigi lipu all sõitval kalalaeval, kellel ei ole punktis 1 määratletud piirkonnas kvoote, ei lubata püüda kõnealuses piirkonnas punktis 3 määratletud rühma püügivahendiga, välja arvatud juhul, kui laevale on eraldatud kvoot pärast määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikega 5 lubatud ülekandmist ja laevale on eraldatud merepäevad vastavalt käesoleva lisa punktile 13.

5.   Püügitegevuse piirangud

Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud rühma püügivahenditest, ei viibi püügipiirkonnas rohkem kui punktis 7 sätestatud arvu päevi.

6.   Erandid

Liikmesriik ei arvesta tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist, hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev viibis piirkonnas, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud inimest meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädeva asutuse tõendi hädaolukorra kohta.

KALALAEVADELE MÄÄRATAV PIIRKONNAS VIIBIMISE PÄEVADE ARV

7.   Püügipäevade maksimaalne arv

| 7.1. | 2008. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud tabelis I. |
| --- | --- |

7.1.

2008. aasta püügiperioodi maksimaalne arv päevi, mille jooksul võib liikmesriik tema lipu all sõitval laeval lubada viibida püügipiirkonnas, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest ja neid kasutatakse, on esitatud tabelis I.

| 7.2 | 2008. aasta püügiperioodil ei tohi merepäevade arv, mille jooksul laev viibib käesoleva lisaga ja IIA lisaga hõlmatud püügipiirkonnas, ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IIA lisaga hõlmatud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IIA lisaga. |
| --- | --- |

7.2

2008. aasta püügiperioodil ei tohi merepäevade arv, mille jooksul laev viibib käesoleva lisaga ja IIA lisaga hõlmatud püügipiirkonnas, ületada käesoleva lisa I tabelis esitatud arvu. Siiski peab päevade arv, mil laev viibib IIA lisaga hõlmatud piirkondades, vastama maksimaalsele päevade arvule, mis on määratud kindlaks kooskõlas IIA lisaga.

| 7.3 | 2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida püügipiirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb tabelis I püügivahendite rühmade osas kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.
  Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, määratud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti. |
| --- | --- |

7.3

2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid määratud püügikoormust reguleerida vastavalt kilovatt-püügipäevade süsteemile. Kõnealuse süsteemi kohaselt võib liikmesriik lubada asjaomasel laeval viibida püügipiirkonnas maksimaalse arvu päevi, mis erineb tabelis I püügivahendite rühmade osas kehtestatud päevadest, tingimusel et järgitakse sellisele püügivahendite rühmale vastavat kilovatt-püügipäevade üldkogust.

Teatavale püügivahendite rühmale vastav kilovatt-püügipäevade üldkogus on kõigile asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele, kellel on õigus kasutada kõnealuseid püügivahendeid, määratud individuaalsete püügikoormuste summa. Individuaalne püügikoormus arvutatakse kilovatt-püügipäevades, korrutades iga laeva mootorivõimsuse nende merepäevade arvuga, mida laev kasutaks vastavalt tabelile I, kui ei kohaldataks käesolevat punkti.

| 7.4 | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

7.4

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügiluba omavate laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele;

| — | merepäevade arv, mille jooksul igal laeval oleks algselt olnud võimalik kalastada vastavalt tabelile I ning merepäevade arv, mida iga laev saaks kasutada punkti 7.3 kohaldamisel. |
| --- | --- |

—

merepäevade arv, mille jooksul igal laeval oleks algselt olnud võimalik kalastada vastavalt tabelile I ning merepäevade arv, mida iga laev saaks kasutada punkti 7.3 kohaldamisel.

Kõnealuse kirjelduse alusel võib komisjon liikmesriigil lubada kasutada punktis 7.3 sätestatud võimalust.

8.   Püügiperioodid

| 8.1. | Liikmesriigid võivad jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks. |
| --- | --- |

8.1.

Liikmesriigid võivad jagada piirkonnas viibimise päevad, mis on esitatud tabelis I, ühe- või mitmekuuse kestusega püügiperioodideks.

| 8.2. | Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määravad kindlaks asjaomased liikmesriigid. |
| --- | --- |

8.2.

Päevade arvu, mille jooksul laev võib püügiperioodi jooksul piirkonnas viibida, määravad kindlaks asjaomased liikmesriigid.

| 8.3. | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul maksimaalne püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud. |
| --- | --- |

8.3.

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püügivahendeid, mille puhul maksimaalne püügipäevade arv ei ole kindlaks määratud.

9.   Lisapäevade määramine kalapüügi alalise lõpetamise alusel

| 9.1. | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.
  Täiendavate merepäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks eraldatud tabeli I kohaselt. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.
  Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud. |
| --- | --- |

9.1.

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu merepäevi, mille jooksul võib lipuliikmesriik lubada geograafilises piirkonnas viibida laeval, mille pardal on mõni punktis 3 nimetatud püügivahenditest, võttes aluseks tulemused, mis on saavutatud kalapüügitegevuse lõpetamisel alates 1. jaanuarist 2004 kas määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 7 kohaselt või liikmesriikide poolt nõuetekohaselt põhjendatud teistel asjaoludel. Määratakse kõnealuseid püügivahendeid kasutanud ja püügitegevuse lõpetanud laevade kilovatt-püügipäevades mõõdetud 2003. aasta püügikoormuse ja kõikide samu püügivahendeid kasutanud laevade 2003. aasta püügikoormuse suhe.

Täiendavate merepäevade arv arvutatakse seejärel nii, et leitud suhe korrutatakse päevade arvuga, mis oleks eraldatud tabeli I kohaselt. Arvutuse tulemusena saadud mis tahes päevaosa ümardatakse lähima täispäevani.

Käesolevat punkti ei kohaldata, kui laev on punkti 4.2 kohaselt asendatud või kui püügitegevuse lõpetamist on täiendavate merepäevade saamiseks eelmistel aastatel juba kasutatud.

| 9.2. | Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:






  — | püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Liikmesriik, kes soovib kasutada punktis 9.1 kirjeldatud lisapäevi, esitab komisjonile taotluse koos elektrooniliste aruannetega, mis sisaldavad iga püügivahendite rühma kohta järgmiseid arvutuse üksikasju:

—

püügitegevuse lõpetanud laevade loetelu, koos viitega nende ühenduse laevastikuregistri numbrile ja mootorivõimsusele;

| — | kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta. |
| --- | --- |

—

kõnealuste laevade püügitegevus 2003. aastal, arvutatuna merepäevades asjaomaste püügivahendite rühmade kohta.

| 9.3. | Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras. |
| --- | --- |

9.3.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punkti 7.2 kohast liikmesriigile määratud päevade arvu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

| 9.4 | 2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele laevadele, kellel on õigus kasutada asjaomaseid püügivahendeid, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid. |
| --- | --- |

9.4

2008. aasta püügiperioodil võivad liikmesriigid jaotada täiendavad merepäevad ümber kõikidele laevadele, kellel on õigus kasutada asjaomaseid püügivahendeid, või osale neist, kohaldades vajalike muudatustega punktide 7.3 ja 7.4 sätteid.

| 9.5. | Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2008. aastal. |
| --- | --- |

9.5.

Püügitegevuse alalise lõpetamisega seoses komisjoni poolt varem määratud lisapäevad kehtivad 2008. aastal.

10.   Lisapäevade määramine vaatlemise tõhustamiseks

| 10.1. | Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.
  Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda. |
| --- | --- |

10.1.

Komisjon võib teadlaste ja kalandussektori partnerluses läbiviidava tõhustatud vaatlemiskava alusel eraldada liikmesriikidele ajavahemikus 1. veebruar 2008 – 31. jaanuar 2009 kolm lisapäeva, mille jooksul laev võib viibida piirkonnas, kui tema pardal on punktis 3 nimetatud rühma püügivahendeid. Selline kava keskendub eelkõige vette tagasi lastava püügi hulgale ja püükide koostisele ning on põhjalikum, kui on määratletud andmete kogumise miinimumnõuetes minimaalsete ja laiendatud uurimiskavade taseme jaoks määruses (EÜ) nr 1543/2000, määruses (EÜ) nr 1639/2001 ja määruses (EÜ) nr 1581/2004.

Vaatlejad on laeva omanikust sõltumatud ega kuulu kalalaeva meeskonda.

| 10.2. | Punktis 10.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse. |
| --- | --- |

10.2.

Punktis 10.1 nimetatud eraldisi kasutada soovivad liikmesriigid esitavad komisjonile kinnitamiseks oma tõhustatud vaatlemiskava kirjelduse.

| 10.3. | Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohast asjaomasele liikmesriigile määratud päevade arvu ning laevade osas tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonda ja püügivahendeid. |
| --- | --- |

10.3.

Nimetatud kirjelduse alusel ja pärast konsulteerimist STECFiga võib komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras muuta punkti 7.1 kohast asjaomasele liikmesriigile määratud päevade arvu ning laevade osas tõhustatud vaatluskavaga hõlmatud piirkonda ja püügivahendeid.

| 10.4. | Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust. |
| --- | --- |

10.4.

Kui liikmesriigi esitatud vaatluskava on komisjon varem heaks kiitnud ning liikmesriik soovib jätkata selle kohaldamist muutusteta, teavitab liikmesriik komisjoni tõhustatud vaatlemiskava jätkamisest neli nädalat enne kava kohaldamisaja algust.

Tabel I

Laeva püügipiirkonnas viibimise päevade maksimaalne arv aastas püügivahendite kaupa

| Püügivahend
  Punkt 3 | Nimetus
  Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi | La Manche'i lääneosa |
| --- | --- | --- |
| 3.a | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm | 192 |
| 3.b | passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm | 192 |

Püügivahend

Punkt 3

Nimetus

Kasutatakse ainult punktis 3 esitatud püügivahendite rühmade määratlusi

La Manche'i lääneosa

3.a

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm

192

3.b

passiivpüünised, mille võrgusilma suurus on alla 220 mm

192

MÄÄRATUD PÜÜGIKOORMUSTE VAHETAMINE

11.   Päevade ülekandmine ühe liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade vahel

| 11.1. | Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

11.1.

Liikmesriik võib anda tema lipu all sõitvale kalalaevale loa kanda püügipiirkonnas viibimise päevad, mille kasutamiseks tal on luba, üle teisele sama liikmesriigi lipu all asjaomases piirkonnas sõitvale laevale, tingimusel et laeva poolt vastuvõetud päevade arvu ja laeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutis (kilovatt-püügipäevad) on võrdne doonorlaeva ülekantud päevade arvu ja doonorlaeva kilovattides väljendatud mootorivõimsuse korrutisega või sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| 11.2. | Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt ühenduse püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis. |
| --- | --- |

11.2.

Püügipiirkonnas viibimise päevade koguarvu ja doonorlaeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis ei tohi olla suurem kui doonorlaeva poolt ühenduse püügipäeviku järgi aastatel 2001, 2002, 2003, 2004 ja 2005 kõnealuses piirkonnas kasutatud aasta keskmise püügipäevade arvu ja laeva kilovattides mõõdetud mootorivõimsuse korrutis.

| 11.3. | Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid. |
| --- | --- |

11.3.

Punktis 11.1 kirjeldatud viisil võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad samasse punktis 3 nimetatud rühma kuuluvaid püügivahendeid.

| 11.4. | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi. |
| --- | --- |

11.4.

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande toimunud ülekandmiste kohta. Nende aruannete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta üksikasjaliku tabelivormi.

12.   Päevade ülekandmine eri liikmesriikide lipu all sõitvate kalalaevade vahel

Liikmesriigid võivad lubada püügipiirkonnas viibimise päevade ülekandmist nende lipu all sõitvate kalalaevade vahel sama püügiperioodi ja püügipiirkonna piires tingimusel, et kohaldatakse samu punktides 4.2, 4.4, 6 ja 11 sätestatud tingimusi. Kui liikmesriigid otsustavad anda sellise ülekandmise loa, teatavad nad kõigepealt komisjonile enne ülekandmise toimumist ülekandmise üksikasjad, sealhulgas ülekantavate päevade arvu, püügikoormuse ja vajaduse korral sellega seotud kvoodid, mille suhtes nad on kokku leppinud.

PÜÜGIVAHENDITE KASUTAMINE

13.   Püügivahenditest teatamine

Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 1 määratletud piirkonnas ühegi punktis 3 nimetatud rühma püügivahendiga.

14.   Muu tegevus kui kalastamine

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 7 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub kalalaevatunnistusest kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

TRANSIIT

15.   Transiit

Laeval, lubatakse piirkonnast läbi sõita, kui tal ei ole piirkonnas tegutsemiseks püügiluba või ta on oma kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Piirkonnas viibides peavad kõik kõnealuse laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

16.   Püügikoormuse teated

Laevade suhtes, mille pardal on käesoleva lisa punktis 3 määratletud rühmadesse kuuluvaid püügivahendeid ja mis tegutsevad käesoleva lisa punktis 1 määratletud piirkonnas, kohaldatakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19c sätestatud teatamisnõuded ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega.

17.   Andmete salvestamine

Liikmesriigid tagavad järgmiste määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 8, artikli 10 lõike 1 ja artikli 11 lõike 1 kohaselt saadud andmete salvestamise elektroonilisel kujul:

| a) | sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine; |
| --- | --- |

a)

sadamasse sisenemine ja sealt lahkumine;

| b) | iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast. |
| --- | --- |

b)

iga sisenemine merepiirkonda, kus kohaldatakse vetele ja kalavarudele juurdepääsu käsitlevaid erieeskirju, ja lahkumine sellisest merepiirkonnast.

18.   Ristkontroll

Liikmesriigid kontrollivad püügipäevikute ja asjakohase püügipäevikusse kantud teabe esitamist, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid. Niisugune ristkontroll salvestatakse ning tehakse komisjoni nõudmisel talle kättesaadavaks.

19.   Alternatiivsed kontrollimeetmed

Punktis 16 nimetatud aruandekohustuse täitmise tagamiseks võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

20.   Ümberlaadimist ja lossimist käsitlevad eelteated

Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovib ümber laadida mis tahes pardal hoitavat kogust või lossida kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastab lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b nimetatud andmed.

21.   Lubatud hälve püügipäevikusse kantud koguste hindamisel

Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad punktis 16 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8 %. Kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestuskoefitsiente.

22.   Eraldi ladustamine

Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merikeelekogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris merikeelt ja muud liiki mereorganisme segamini. Ühenduse laevade kaptenid annavad liikmesriikide inspektoritele abi püügipäevikusse kantud ja pardal hoitavate merikeelekoguste vastavuse kontrollimiseks.

23.   Kaalumine

| 23.1. | Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki oksjoniruumi kaaludega. |
| --- | --- |

23.1.

Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg, kaalutakse enne müüki oksjoniruumi kaaludega.

| 23.2. | Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg ja mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrollijate juuresolekul kaaluda. |
| --- | --- |

23.2.

Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik piirkonnas püütud merikeele kogused, mis ületavad 300 kg ja mida esmakordselt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrollijate juuresolekul kaaluda.

24.   Transport

Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 peab mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditava, käesoleva määruse artiklis 8 nimetatud liikidesse kuuluva kalaga, mille kogus on suurem kui 50 kg, kaasas olema koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste liikide transporditavaid koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

25.   Seire eriprogramm

Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c lõikest 1 võib kõnealuse määruse artiklis 8 nimetatud mis tahes kalavarude seire eriprogramm kesta kauem kui kaks aastat alates selle jõustumiskuupäevast.

ARUANDEKOHUSTUSED

26.   Andmete kogumine

Käesolevas lisas sätestatud piirkonnas viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel koguvad liikmesriigid aasta iga kvartali jaoks andmeid veetavate püüniste ja passiivpüünistega seotud kogu püügikoormuse kohta piirkonnas ning eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas käsitletud piirkonnas.

27.   Andmete edastamine

| 27.1. | Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab. |
| --- | --- |

27.1.

Komisjoni taotluse korral esitavad liikmesriigid punktis 26 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, mille vorm on sätestatud tabelites II ja III, saates need e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele teatab.

| 27.2. | Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi. |
| --- | --- |

27.2.

Punktis 26 nimetatud andmete esitamiseks komisjonile võib vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korrale vastu võtta uue tabelivormi.

Tabel II

Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Püügiperioodi kestus | Püügipiirkond | Teatatud püügivahend(id) | Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus | Lubatud kasutuspäevade arv teatatud püügivahendi(te) kasutamiseks | Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... | nr 1 | nr 2 | nr 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) | (9) | (9) | (9) | (10) |

Riik

CFR

Pardatähis

Püügiperioodi kestus

Püügipiirkond

Teatatud püügivahend(id)

Teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

Lubatud kasutuspäevade arv teatatud püügivahendi(te) kasutamiseks

Teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

Ülekantud päevad

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

nr 1

nr 2

nr 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

(9)

(9)

(9)

(10)

Tabel III

Andmevorm

| Rubriik | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Joondamine (1)

  V(asakule)/P(aremale) | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | riik |

Rubriik

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Joondamine (1)

V(asakule)/P(aremale)

Määratlus ja märkused

1)

riik

3

ei kohaldata

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Doonorlaeva puhul on see alati aruandev riik.

| 2) | CFR |
| --- | --- |

2)

CFR

12

ei kohaldata

Ühenduse laevastikuregistri number.

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| 3) | pardatähis |
| --- | --- |

3)

pardatähis

14

V

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| 4) | püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

4)

püügiperioodi kestus

2

V

Püügiperioodi pikkus kuudes.

| 5) | püügipiirkond |
| --- | --- |

5)

püügipiirkond

1

V

IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 6) | teatatud püügivahend(id) |
| --- | --- |

6)

teatatud püügivahend(id)

5

V

Püügivahendite rühma tähis IIC lisa punkti 3 kohaselt (a või b).

| 7) | teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus |
| --- | --- |

7)

teatatud püügivahendi(te)le kehtiv eritingimus

2

V

IIC lisa puhul mitteasjakohane teave.

| 8) | teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv |
| --- | --- |

8)

teatatud püügivahendi(te) lubatud kasutuspäevade arv

3

V

Päevade arv, mille jooksul laeval on IIC lisa kohaselt õigus valida teatatud püügivahendeid, ja teatatud püügiperioodi pikkus.

| 9) | teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv |
| --- | --- |

9)

teatatud püügivahendi(te)ga püütud päevade arv

3

V

Päevade arv, mis kalalaev on tegelikult olnud püügipiirkonnas, kasutades teatatud püügivahendeid, IIC lisa kohaselt teatatud püügiperioodi jooksul.

| 10) | ülekantud päevad |
| --- | --- |

10)

ülekantud päevad

4

V

Ülekantud päevade korral näidata „– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata „+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  See teave on asjakohane andmete esitamisel kindlaks määratud pikkusega vormis.

IID LISA

KALALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED JA PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL ICES IIIa JA IV PÜÜGIPIIRKONNAS NING IIa PÜÜGIPIIRKONNA EÜ VETES

| 1. | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse laevade suhtes, kes kalastavad ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm.

| 2. | Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiast ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes, kui ei ole määratud teisiti, või ühenduse ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemusel, nagu on sätestatud 2007. aasta 26. novembri Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste protokolli punktis 7.3. |
| --- | --- |

2.

Käesolevas lisas sätestatud tingimusi kohaldatakse kolmandate riikide laevade suhtes, millel on lubatud püüda tobiast ICES IV püügipiirkonna EÜ vetes, kui ei ole määratud teisiti, või ühenduse ja Norra vaheliste konsultatsioonide tulemusel, nagu on sätestatud 2007. aasta 26. novembri Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste lõppotsuste protokolli punktis 7.3.

| 3. | Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:






  a) | ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, või |
| --- | --- | --- |

3.

Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise päev:

a)

ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, või

| b) | ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

ühenduse püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

| 4. | Iga asjaomane liikmesriik säilitab andmebaasi, mis sisaldab ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, kes on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16 mm, järgmisi andmeid:






  a) | laeva nimi ja sisenumber; |
| --- | --- | --- |

4.

Iga asjaomane liikmesriik säilitab andmebaasi, mis sisaldab ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, kes on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid veetavaid püüniseid, mille silmasuurus on alla 16 mm, järgmisi andmeid:

a)

laeva nimi ja sisenumber;

| b) | laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;

| c) | piirkonnas viibitud päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm; |
| --- | --- |

c)

piirkonnas viibitud päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadse veetava püünisega, mille silmasuurus on alla 16 mm;

| d) | kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibitud päevade arvu korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

d)

kilovatt-püügipäevad, mis saadakse piirkonnas viibitud päevade arvu korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.

| 5. | Tobiaslaste arvukusega seotud uurimuslik püük ei alga enne 1. aprilli 2008 ja lõpeb hiljemalt 6. mail 2008.
  Tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormuse ülemmäär 2008. aastal määratakse kindlaks ühenduse kalalaevade 2007. aasta kogu püügikoormuse alusel vastavalt punktile 4 ning see jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva lubatud kogupüügi kvoodieraldistele.
  Mis puudutab nimetatud TACi jaotamata kvooti, siis jaotatakse tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormus 2008. aastal nendele liikmesriikidele, kelle laevade püügitegevuse kohta 2002., 2003., 2004., 2005. ja 2006. aastal selles piirkonnas on olemas tõend. Selle kohaselt on Rootsi puhul püügikoormuse osa 96 % ja Saksamaa puhul 4 %. |
| --- | --- |

5.

Tobiaslaste arvukusega seotud uurimuslik püük ei alga enne 1. aprilli 2008 ja lõpeb hiljemalt 6. mail 2008.

Tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormuse ülemmäär 2008. aastal määratakse kindlaks ühenduse kalalaevade 2007. aasta kogu püügikoormuse alusel vastavalt punktile 4 ning see jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt käesoleva lubatud kogupüügi kvoodieraldistele.

Mis puudutab nimetatud TACi jaotamata kvooti, siis jaotatakse tobiaslaste arvukusega seotud uurimusliku püügi lubatud püügikoormus 2008. aastal nendele liikmesriikidele, kelle laevade püügitegevuse kohta 2002., 2003., 2004., 2005. ja 2006. aastal selles piirkonnas on olemas tõend. Selle kohaselt on Rootsi puhul püügikoormuse osa 96 % ja Saksamaa puhul 4 %.

| 6. | Komisjon vaatab I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes läbi niipea kui võimalik, järgides ICESi ja STECFi soovitusi Põhjamere tobia 2007. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning võttes arvesse järgmisi põhimõtteid ja teadusnõuannete muid asjakohaseid punkte:
  ICESi püügipiirkondade IIa ja IV EÜ vete lubatud kogupüük arvutatakse järgmise võrrandi kohaselt:
  TAC2008 = – 138 + 3,77 × N1× Wobs/Wm,
  kus N1 on vanusegrupi arvukuse reaalaja hinnang miljardites, mis on saadud 2008. aasta uurimusliku püügi tulemusel, TAC on väljendatud tuhandetes tonnides, Wobs on vanusegrupi 1 kalade keskmine vaadeldud kaal uurimusliku püügi käigus ja Wm (4,75 g) on vanusegrupi 1 kalade pikaajaline keskmine kaal. |
| --- | --- |

6.

Komisjon vaatab I lisas sätestatud tobia lubatud kogupüügi ja kvoodid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa püügipiirkonna EÜ vetes läbi niipea kui võimalik, järgides ICESi ja STECFi soovitusi Põhjamere tobia 2007. aasta vanuseklassi suuruse kohta ning võttes arvesse järgmisi põhimõtteid ja teadusnõuannete muid asjakohaseid punkte:

ICESi püügipiirkondade IIa ja IV EÜ vete lubatud kogupüük arvutatakse järgmise võrrandi kohaselt:

TAC2008 = – 138 + 3,77 × N1× Wobs/Wm,

kus N1 on vanusegrupi arvukuse reaalaja hinnang miljardites, mis on saadud 2008. aasta uurimusliku püügi tulemusel, TAC on väljendatud tuhandetes tonnides, Wobs on vanusegrupi 1 kalade keskmine vaadeldud kaal uurimusliku püügi käigus ja Wm (4,75 g) on vanusegrupi 1 kalade pikaajaline keskmine kaal.

| 7. | Kui punkti 6 kohaselt arvutatud lubatud kogupüük ületab 400 000 tonni, kehtestatakse lubatud kogupüügiks 400 000 tonni. |
| --- | --- |

7.

Kui punkti 6 kohaselt arvutatud lubatud kogupüük ületab 400 000 tonni, kehtestatakse lubatud kogupüügiks 400 000 tonni.

| 8. | Kutseline kalapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. augustist 2008 kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

8.

Kutseline kalapüük põhjatraali, nooda või samalaadsete veetavate püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm, on keelatud 1. augustist 2008 kuni 31. detsembrini 2008.

---

III LISA

TEHNILISED JA KONTROLLIALASED ÜLEMINEKUMEETMED

A osa

Atlandi ookeani põhjaosa, kaasa arvatud Põhjameri, Skagerrak ja Kattegat

1.   Heeringapüük ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes

IIa püügipiirkonna EÜ vetest püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuar – 28. veebruar ja 16. mai – 31. detsember keelatud.

2.   Tehnilised kaitsemeetmed Skagerrakis ja Kattegatis

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 1. liite sätteid.

3.   Elektripüük ICES IVc ja IVb püügipiirkonnas

| 3.1. | Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja Ivb püügipiirkonnas lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:






  — | punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 31 lõikest 1 on lubatud kalapüük elektriimpulsse kasutava piimtraaliga ICES IVc ja Ivb püügipiirkonnas lõuna pool järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomi:

—

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust,

| — | seejärel ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust, |
| --- | --- |

—

seejärel ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust,

| — | seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni, |
| --- | --- |

—

seejärel põhja poole kuni 56o põhjalaiuseni,

| — | ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul. |
| --- | --- |

—

ja lõpuks ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.

| 3.2. | 2008. aastal kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | liikmesriikide piimtraali kasutavatest laevadest lubatakse mitte rohkem kui 5 protsendil kasutada elektriimpulsse traalimise ajal; |
| --- | --- | --- |

3.2.

2008. aastal kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

liikmesriikide piimtraali kasutavatest laevadest lubatakse mitte rohkem kui 5 protsendil kasutada elektriimpulsse traalimise ajal;

| b) | maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei tohi ületada pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne elektrivoolu võimsus kilovattides iga piimtraali puhul ei tohi ületada pikkust meetrites, mis on korrutatud 1,25-ga;

| c) | elektroodidevaheline toitepinge ei tohi olla suurem kui 15 V; |
| --- | --- |

c)

elektroodidevaheline toitepinge ei tohi olla suurem kui 15 V;

| d) | kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei tohi olla võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi; |
| --- | --- |

d)

kalalaev on varustatud automaatse arvutipõhise juhtimissüsteemiga, mis salvestab traali maksimaalse kasutatud elektrivoolu ja elektroodidevahelise toitepinge vähemalt viimase 100 traalimise ajal. Volitamata isikul ei tohi olla võimalust sekkuda sellesse automaatsesse arvutipõhisesse juhtimissüsteemi;

| e) | on keelatud kasutada raskusselise ees üht või enamat ketipöörlejat. |
| --- | --- |

e)

on keelatud kasutada raskusselise ees üht või enamat ketipöörlejat.

4.   Tobiapüügi keeluala ICES IV püügipiirkonnas

| 4.1. | Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:






  — | 55o 30' põhjalaiust Inglismaa idarannikul, |
| --- | --- | --- |

4.1.

Keelatud on lossida ja pardal hoida tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

55o 30' põhjalaiust Inglismaa idarannikul,

| — | 55o 30' põhjalaiust, 1o 00' läänepikkust, |
| --- | --- |

—

55o 30' põhjalaiust, 1o 00' läänepikkust,

| — | 58o 00' põhjalaiust, 1o 00' läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58o 00' põhjalaiust, 1o 00' läänepikkust,

| — | 58o 00' põhjalaiust, 2o 00' läänepikkust, |
| --- | --- |

—

58o 00' põhjalaiust, 2o 00' läänepikkust,

| — | 2o 00' läänepikkust Šotimaa idarannikul. |
| --- | --- |

—

2o 00' läänepikkust Šotimaa idarannikul.

| 4.2. | Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks. |
| --- | --- |

4.2.

Lubatud on siiski kalapüük, mis toimub teadusuuringute otstarbel püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.

5.   Rockalli kilttursa ala ICES VI püügipiirkonnas

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud igasugune kalapüük, v.a püük õngejadaga:

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57o 00' N | 15o 00' W |
| 2 | 57o 00' N | 14o 00' W |
| 3 | 56o 30' N | 14o 00' W |
| 4 | 56o 30' N | 15o 00' W |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

57o 00' N

15o 00' W

2

57o 00' N

14o 00' W

3

56o 30' N

14o 00' W

4

56o 30' N

15o 00' W

Käesolevas punktis kindlaksmääratud püügipiirkondade osas, mis kattub punktis 13.1 Loode-Rockalli madalikuna määratletud piirkonnaga, õngejadade suhtes kehtestatud erandit ei kohaldata.

6.   Tursapüügi piirangud ICES VI ja VII püügipiirkonnas

6.1.   ICES VIa püügipiirkond

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kuni 31. detsembrini 2008 igasugune kalapüük keelatud:

| | 59o 05' N, 06o 45' W |
| --- | --- |

59o 05' N, 06o 45' W

| | 59o 30' N, 06o 00' W |
| --- | --- |

59o 30' N, 06o 00' W

| | 59o 40' N, 05o 00' W |
| --- | --- |

59o 40' N, 05o 00' W

| | 60o 00' N, 04o 00' W |
| --- | --- |

60o 00' N, 04o 00' W

| | 59o 30' N, 04o 00' W |
| --- | --- |

59o 30' N, 04o 00' W

| | 59o 05' N, 06o 45' W. |
| --- | --- |

59o 05' N, 06o 45' W.

6.2.   ICES VIIf ja VIIg püügipiirkond

Ajavahemikul 1. veebruar 2008 – 31. märts 2008 on igasugune kalapüük keelatud. järgmistes ICES ruutudes: 30E4, 31E4, 32E3. Kõnealust keeldu ei kohaldata 6 meremiili ulatuses lähtejoonest.

6.3.   Erandina punktidest 6.1 ja 6.2 on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja mõrdadega, tingimusel et:

| i) | pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja mõrdade ning |
| --- | --- |

i)

pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja mõrdade ning

| ii) | pardal ei hoita kala, vaid üksnes karpe ja vähke. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita kala, vaid üksnes karpe ja vähke.

6.4.   Erandina punktidest 6.1 ja 6.2 on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille võrgusilma suurus on alla 55 mm, tingimusel et:

| i) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning |
| --- | --- |

i)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või üle selle ning

| ii) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala.

7.   Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres

| 7.1. | Ajavahemikul 14. veebruar 2008 – 30. aprill 2008 on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püünist, mis tahes nakkevõrku, abarat, takervõrku või samalaadset passiivpüünist ja ka konksudega püügivahendeid ICES VIIa rajooni selles osas, mis on piiratud järgmiste joontega:






  — | Iirimaa idarannik ja Põhja-Iirimaa idarannik ja |
| --- | --- | --- |

7.1.

Ajavahemikul 14. veebruar 2008 – 30. aprill 2008 on keelatud kasutada mis tahes põhjatraali, noota või samalaadset veetavat püünist, mis tahes nakkevõrku, abarat, takervõrku või samalaadset passiivpüünist ja ka konksudega püügivahendeid ICES VIIa rajooni selles osas, mis on piiratud järgmiste joontega:

—

Iirimaa idarannik ja Põhja-Iirimaa idarannik ja

| — | sirgjooned, mis ühendavad järjest järgmisi geograafilisi koordinaate: |
| --- | --- |

—

sirgjooned, mis ühendavad järjest järgmisi geograafilisi koordinaate:

| — | punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel asukohaga 54o 30' N, |
| --- | --- |

—

punkt Põhja-Iirimaa idarannikul Ardsi poolsaarel asukohaga 54o 30' N,

| — | 54o 30' N, 04o 50' W, |
| --- | --- |

—

54o 30' N, 04o 50' W,

| — | 53o 15' N, 04o 50' W, |
| --- | --- |

—

53o 15' N, 04o 50' W,

| — | punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o 15' N. |
| --- | --- |

—

punkt Iirimaa idarannikul asukohaga 53o 15' N.

| 7.2. | Erandina punktist 7.1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul:






  a) | lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja:






  i) | selliste võrkude silmasuurus on kas 70–79 mm või 80–99 mm ja |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.

Erandina punktist 7.1, seal viidatud piirkonnas ja ajavahemikul:

a)

lubatakse kasutada traallaudadega põhjatraale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja:

i)

selliste võrkude silmasuurus on kas 70–79 mm või 80–99 mm ja

| ii) | selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega ja |
| --- | --- |

ii)

selline võrk on üksnes ühe lubatud võrgusilma suurusega ja

| iii) | sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ja |
| --- | --- |

iii)

sellisel võrgul ei ole ühtegi võrgusilma, olenemata selle asukohast võrgus, suurusega üle 300 mm ja

| iv) | sellist võrku kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: | 53o30' N, 05o 30' W |
| --- | --- | --- |

iv)

sellist võrku kasutatakse üksnes piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

53o30' N, 05o 30' W

| | 53o 30' N, 05o 20' W |
| --- | --- |

53o 30' N, 05o 20' W

| | 54o 20' N, 04o 50' W |
| --- | --- |

54o 20' N, 04o 50' W

| | 54o 30' N, 05o 10' W |
| --- | --- |

54o 30' N, 05o 10' W

| | 54o 30' N, 05o 20' W |
| --- | --- |

54o 30' N, 05o 20' W

| | 54o 00' N, 05o 50' W |
| --- | --- |

54o 00' N, 05o 50' W

| | 54o 00' N, 06o 10' W |
| --- | --- |

54o 00' N, 06o 10' W

| | 53o 45' N, 06o 10' W |
| --- | --- |

53o 45' N, 06o 10' W

| | 53o 45' N, 05o 30' W |
| --- | --- |

53o 45' N, 05o 30' W

| | 53o 30' N, 05o 30' W; |
| --- | --- |

53o 30' N, 05o 30' W;

| b) | lubatakse kasutada selekteerivaid traale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:






  i) | vastavad alapunkti a alapunktides i–iv esitatud tingimustele ja |
| --- | --- | --- |

b)

lubatakse kasutada selekteerivaid traale tingimusel, et kalalaeva pardal ei ole muid püügivahendeid ja et sellised võrgud:

i)

vastavad alapunkti a alapunktides i–iv esitatud tingimustele ja

| ii) | on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa püügipiirkond) tursavarude taastamiseks) (1) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele. |
| --- | --- |

ii)

on ehitatud vastavalt nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES VIIa püügipiirkond) tursavarude taastamiseks) (1) lisas esitatud tehnilistele üksikasjadele.

Lisaks võib selekteerivaid traale kasutada ka piirkonnas, mis asub järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| | 53o 45' N, 06o 00' W |
| --- | --- |

53o 45' N, 06o 00' W

| | 53o 45' N, 05o 0' W |
| --- | --- |

53o 45' N, 05o 0' W

| | 53o 30' N, 05o 30' W |
| --- | --- |

53o 30' N, 05o 30' W

| | 53o 30' N, 06o 00' W |
| --- | --- |

53o 30' N, 06o 00' W

| | 53o 45' N, 06o 00' W. |
| --- | --- |

53o 45' N, 06o 00' W.

| 7.3. | Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 254/2002 artiklites 3 ja 4 osutatud tehnilisi kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

7.3.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 254/2002 artiklites 3 ja 4 osutatud tehnilisi kaitsemeetmeid.

8.   Nakkevõrkude kasutamine ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas

| 8.1. | Käesoleva punkti kohaldamisel tähendavad nakkevõrk ja takervõrk püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mis paikneb vees vertikaalasendis. See püüab vee-elusressursse, mis nakkuvad, takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse. |
| --- | --- |

8.1.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendavad nakkevõrk ja takervõrk püügivahendit, mis koosneb ühest võrgulinast, mis paikneb vees vertikaalasendis. See püüab vee-elusressursse, mis nakkuvad, takerduvad võrgusilmadesse või mähivad end võrgulinasse.

| 8.2. | Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab abar püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis. |
| --- | --- |

8.2.

Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab abar püügivahendit, mis koosneb vähemalt kahest võrgulinast, mis ripuvad paralleelselt sama ülemise selise küljes ja paiknevad vees vertikaalasendis.

| 8.3. | Ühenduse kalalaevad ei kasuta nakkevõrke, takervõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 m. |
| --- | --- |

8.3.

Ühenduse kalalaevad ei kasuta nakkevõrke, takervõrke ega abaraid üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 m.

| 8.4. | Erandina punktist 8.3 on lubatud kasutada järgmisi püügivahendeid:






  a) | nakkevõrgud silmasuurusega üle 120 mm ja alla 150 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või |
| --- | --- | --- |

8.4.

Erandina punktist 8.3 on lubatud kasutada järgmisi püügivahendeid:

a)

nakkevõrgud silmasuurusega üle 120 mm ja alla 150 mm, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ja kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi; või

| b) | takervõrgud silmasuurusega vähemalt 250 mm tingimusel, et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi. |
| --- | --- |

b)

takervõrgud silmasuurusega vähemalt 250 mm tingimusel, et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 100 km kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi.

Kõnealust erandit ei kohaldata NEAFCi reguleerimispiirkonnas.

| 8.5. | Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud punkti 8.4 alapunktides a ja b. Kaotatud või kahjustatud püügivahendite asendamiseks võib laeva pardal olevate võrkude pikkus olla kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. Kõigi püügivahendite märgistus peab olema kooskõlas komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks. (2) |
| --- | --- |

8.5.

Laeva pardal tohib korraga olla ainult üks püügivahendite liikidest, mida on kirjeldatud punkti 8.4 alapunktides a ja b. Kaotatud või kahjustatud püügivahendite asendamiseks võib laeva pardal olevate võrkude pikkus olla kuni 20 % suurem jadade kogupikkusest, mida võib samaaegselt vette lasta. Kõigi püügivahendite märgistus peab olema kooskõlas komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 356/2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks. (2)

| 8.6. | Igal kalalaeval, kes kasutab nakke- või takervõrke kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 meetri, peab olema lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba. |
| --- | --- |

8.6.

Igal kalalaeval, kes kasutab nakke- või takervõrke kohas, kus kaardistatud veesügavus on ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W üle 200 meetri, peab olema lipuliikmesriigi väljaantud seisevvõrguluba.

| 8.7. | Punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten registreerib püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse, enne kui laev lahkub sadamast ja pärast sadamasse tagasijõudmist, ning peab andma aru nende andmete iga lahkumineku kohta. |
| --- | --- |

8.7.

Punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten registreerib püügipäevikusse kalalaeval olevate püügivahendite koguse ja pikkuse, enne kui laev lahkub sadamast ja pärast sadamasse tagasijõudmist, ning peab andma aru nende andmete iga lahkumineku kohta.

| 8.8. | Mereteenistusel või muul pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:






  a) | püünis ei ole korralikult märgistatud; |
| --- | --- | --- |

8.8.

Mereteenistusel või muul pädeval asutusel on õigus eemaldada ICES IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k ja XII püügipiirkonnas ida pool 27o W merre järelevalveta jäetud võrgud järgmistel juhtudel:

a)

püünis ei ole korralikult märgistatud;

| b) | poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püünisest vähemalt 100 meremiili kaugusel; |
| --- | --- |

b)

poimärgised või laevaseiresüsteemi andmed näitavad, et omanik on üle 120 tunni olnud oma püünisest vähemalt 100 meremiili kaugusel;

| c) | püünis on lastud vette kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem; |
| --- | --- |

c)

püünis on lastud vette kohas, kus vee kaardistatud sügavus on lubatust suurem;

| d) | püünise võrgusilma suurus erineb lubatust. |
| --- | --- |

d)

püünise võrgusilma suurus erineb lubatust.

| 8.9. | Punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten registreerib iga püügiretke ajal püügipäevikusse järgmised andmed:






  — | kasutatud võrgu silmasuurus, |
| --- | --- | --- |

8.9.

Punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga püüdva kalalaeva kapten registreerib iga püügiretke ajal püügipäevikusse järgmised andmed:

—

kasutatud võrgu silmasuurus,

| — | ühe võrgu nominaalpikkus, |
| --- | --- |

—

ühe võrgu nominaalpikkus,

| — | võrkude arv jadas, |
| --- | --- |

—

võrkude arv jadas,

| — | kasutatud jadade koguarv, |
| --- | --- |

—

kasutatud jadade koguarv,

| — | iga jada kasutamise koht, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise koht,

| — | iga jada kasutamise sügavus, |
| --- | --- |

—

iga jada kasutamise sügavus,

| — | iga jada vees olemise aeg, |
| --- | --- |

—

iga jada vees olemise aeg,

| — | iga kaotatud püünise kogus, püünise viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev. |
| --- | --- |

—

iga kaotatud püünise kogus, püünise viimane teadaolev asukoht ja kaotamise kuupäev.

| 8.10. | Igal kalalaeval, kes püüab punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga, lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates. |
| --- | --- |

8.10.

Igal kalalaeval, kes püüab punktis 8.6 viidatud seisevvõrguloaga, lubatakse saaki lossida ainult määruse (EÜ) nr 2347/2002 artikli 7 kohaselt liikmesriikide määratud sadamates.

| 8.11. | Punkti 8.4 alapunktis b kirjeldatud püünist kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest. |
| --- | --- |

8.11.

Punkti 8.4 alapunktis b kirjeldatud püünist kasutava kalalaeva pardal hoitavate haide kogus ei tohi ületada 5 % pardal hoitavate mereorganismide eluskaalu üldkogusest.

9.   Merlangi vette tagasi laskmise vähendamine Põhjameres

| 9.1 | Liikmesriigid hakkavad 2008. aastal Põhjameres katsetama vajadusest lähtuvalt tehnilisi kohandusi, mis on tehtud traalidele, ankurdatud põhjanootadele ja samalaadsetele püügivahenditele, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80mm või sellega võrdne ning väiksem kui 90mm, eesmärgiga vähendada merlangi vette tagasi laskmist vähemalt 30 % võrra. |
| --- | --- |

9.1

Liikmesriigid hakkavad 2008. aastal Põhjameres katsetama vajadusest lähtuvalt tehnilisi kohandusi, mis on tehtud traalidele, ankurdatud põhjanootadele ja samalaadsetele püügivahenditele, mille võrgusilma suurus on suurem kui 80mm või sellega võrdne ning väiksem kui 90mm, eesmärgiga vähendada merlangi vette tagasi laskmist vähemalt 30 % võrra.

| 9.2 | Liikmesriigid teevad punktis 9.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks hiljemalt 31. augustil 2008. |
| --- | --- |

9.2

Liikmesriigid teevad punktis 9.1 nimetatud katsete tulemused komisjonile kättesaadavaks hiljemalt 31. augustil 2008.

| 9.3 | Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse punktis 9.1 nimetatud eesmärgi kohaselt merlangi vette tagasi laskmise vähendamiseks sobivate tehniliste kohanduste kohta. |
| --- | --- |

9.3

Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal otsuse punktis 9.1 nimetatud eesmärgi kohaselt merlangi vette tagasi laskmise vähendamiseks sobivate tehniliste kohanduste kohta.

10.   Biskaia lahes teatavate veetavate püünistega püügi tingimused

| 10.1. | Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (3) artikli 5 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga. |
| --- | --- |

10.1.

Erandina komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määruse (EÜ) nr 494/2002 (millega kehtestatakse ICES III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed) (3) artikli 5 lõikest 2 on määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud piirkonnas lubatud kalastada traalide, ankurdatud põhjanootade ja samalaadsete püügivahenditega (välja arvatud piimtraalidega), mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja mis on varustatud käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga.

| 10.2. | Kalastades VIII piirkonna rajoonides a ja b, on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega paneeli ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60mm. Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ja määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 lõigete a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised. |
| --- | --- |

10.2.

Kalastades VIII piirkonna rajoonides a ja b, on lubatud kasutada selektiivset võre ja selle kinnitusi noodapära ja/või ruudukujuliste silmadega paneeli ees, mille silmasuurus on võrgupikenduse alumises osas noodapära ees vähemalt 60mm. Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 lõike 1, artikli 6 ja artikli 9 lõike 1 sätteid ja määruse (EÜ) nr 494/2002 artikli 3 lõigete a ja b sätteid ei kohaldata traali selle osa suhtes, kuhu lisatakse nimetatud selektiivsed seadised.

11.   Kalju-tömppeakala püügipiirangud ICES IIIa püügipiirkonnas

Olenemata määrusest (EÜ) nr 2015/2006, ei toimu kalju-tömppeakala sihtpüüki ICES IIIa püügipiirkonnas enne Euroopa Ühenduse ja Norra vahel peetavate konsultatsioonide lõppemist 2008. aasta alguses.

12.   Süvamereliikide püügikoormus

Erandina määrusest (EÜ) nr 2347/2002 kohaldatakse 2008. aastal järgmist:

| 12.1. | Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja hoiavad pardal igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

12.1.

Liikmesriigid tagavad, et püügitegevuse puhul, mille käigus liikmesriikide lipu all sõitvad ja nende territooriumil registreeritud laevad püüavad ja hoiavad pardal igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamerepüügi luba.

| 12.2. | Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardal hoida, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba. |
| --- | --- |

12.2.

Ühe merereisi jooksul on keelatud püüda ja pardal hoida, ümber laadida või lossida süvamereliike ja süvalesta üldkoguses üle 100 kg, kui laeval ei ole süvamerepüügi luba.

13.   Tundlike süvamereelupaikade ajutised kaitsemeetmed

| 13.1 | Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud: | Hecate veealused mäed (Hecate Seamounts):





  — | 52o 21,2866' N, 31o 09,2688' W |
| --- | --- | --- | --- |

13.1

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega, keelatud:

—

52o 21,2866' N, 31o 09,2688' W

| — | 52o 20,8167' N, 30o 51,5258' W |
| --- | --- |

—

52o 20,8167' N, 30o 51,5258' W

| — | 52o 12,0777' N, 30o 54,3824' W |
| --- | --- |

—

52o 12,0777' N, 30o 54,3824' W

| — | 52o 12,4144' N, 31o 14,8168' W |
| --- | --- |

—

52o 12,4144' N, 31o 14,8168' W

| — | 52o 21,2866' N, 31o 09,2688' W |
| --- | --- |

—

52o 21,2866' N, 31o 09,2688' W

| | Faraday veealused mäed (Faraday Seamounts):





  — | 50o 01,7968' N, 29o 37,8077' W |
| --- | --- | --- |

—

50o 01,7968' N, 29o 37,8077' W

| — | 49o 59,1490' N, 29o 29,4580' W |
| --- | --- |

—

49o 59,1490' N, 29o 29,4580' W

| — | 49o 52,6429' N, 29o 30,2820' W |
| --- | --- |

—

49o 52,6429' N, 29o 30,2820' W

| — | 49o 44,3831' N, 29o 02,8711' W |
| --- | --- |

—

49o 44,3831' N, 29o 02,8711' W

| — | 49o 44,4186' N, 28o 52,4340' W |
| --- | --- |

—

49o 44,4186' N, 28o 52,4340' W

| — | 49o 36,4557' N, 28o 39,4703' W |
| --- | --- |

—

49o 36,4557' N, 28o 39,4703' W

| — | 49o 29,9701' N, 28o 45,0183' W |
| --- | --- |

—

49o 29,9701' N, 28o 45,0183' W

| — | 49o 49,4197' N, 29o 42,0923' W |
| --- | --- |

—

49o 49,4197' N, 29o 42,0923' W

| — | 50o 01,7968' N, 29o 37,8077' W |
| --- | --- |

—

50o 01,7968' N, 29o 37,8077' W

| | Reykjanese aheliku osa:





  — | 55o 04,5327' N, 36o 49,0135' W |
| --- | --- | --- |

—

55o 04,5327' N, 36o 49,0135' W

| — | 55o 5,4804' N, 35o 58,9784' W |
| --- | --- |

—

55o 5,4804' N, 35o 58,9784' W

| — | 54o 58,9914' N, 34o 41,3634' W |
| --- | --- |

—

54o 58,9914' N, 34o 41,3634' W

| — | 54o 41,1841' N, 34o 00,0514' W |
| --- | --- |

—

54o 41,1841' N, 34o 00,0514' W

| — | 54o 00,0' N, 34o 00,0' W |
| --- | --- |

—

54o 00,0' N, 34o 00,0' W

| — | 53o 54,6406' N, 34o 49,9842' W |
| --- | --- |

—

53o 54,6406' N, 34o 49,9842' W

| — | 53o 58,9668' N, 36o 39,1260' W |
| --- | --- |

—

53o 58,9668' N, 36o 39,1260' W

| — | 55o 04,5327' N, 36o 49,0135' W |
| --- | --- |

—

55o 04,5327' N, 36o 49,0135' W

| | Altairi veealused mäed (Altair Seamounts):





  — | 44o 50,4953' N, 34o 26,9128' W |
| --- | --- | --- |

—

44o 50,4953' N, 34o 26,9128' W

| — | 44o 47,2611' N, 33o 48,5158' W |
| --- | --- |

—

44o 47,2611' N, 33o 48,5158' W

| — | 44o 31,2006' N, 33o 50,1636' W |
| --- | --- |

—

44o 31,2006' N, 33o 50,1636' W

| — | 44o 38,0481' N, 34o 11,9715' W |
| --- | --- |

—

44o 38,0481' N, 34o 11,9715' W

| — | 44o 38,9470' N, 34o 27,6819' W |
| --- | --- |

—

44o 38,9470' N, 34o 27,6819' W

| — | 44o 50,4953' N, 34o 26,9128' W |
| --- | --- |

—

44o 50,4953' N, 34o 26,9128' W

| | Anti-Altairi veealused mäed (Antialtair Seamounts):





  — | 43o 43,1307' N, 22o 44,1174' W |
| --- | --- | --- |

—

43o 43,1307' N, 22o 44,1174' W

| — | 43o 39,5557' N, 22o 19,2335' W |
| --- | --- |

—

43o 39,5557' N, 22o 19,2335' W

| — | 43o 31,2802' N, 22o 08,7964' W |
| --- | --- |

—

43o 31,2802' N, 22o 08,7964' W

| — | 43o 27,7335' N, 22o 14,6192' W |
| --- | --- |

—

43o 27,7335' N, 22o 14,6192' W

| — | 43o 30,9616' N, 22o 32,0325' W |
| --- | --- |

—

43o 30,9616' N, 22o 32,0325' W

| — | 43o 40,6286' N, 22o 47,0288' W |
| --- | --- |

—

43o 40,6286' N, 22o 47,0288' W

| — | 43o 43,1307' N, 22o 44,1174' W |
| --- | --- |

—

43o 43,1307' N, 22o 44,1174' W

| | Hattoni madalik:





  — | 59o 26' N, 14o 30' W |
| --- | --- | --- |

—

59o 26' N, 14o 30' W

| — | 59o 12' N, 15o 08' W |
| --- | --- |

—

59o 12' N, 15o 08' W

| — | 59o 01' N, 17o 00' W |
| --- | --- |

—

59o 01' N, 17o 00' W

| — | 58o 50' N, 17o 38' W |
| --- | --- |

—

58o 50' N, 17o 38' W

| — | 58o 30' N, 17o 52' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 17o 52' W

| — | 58o 30' N, 18o 45' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 45' W

| — | 58o 47' N, 18o 37' W |
| --- | --- |

—

58o 47' N, 18o 37' W

| — | 59o 05' N, 17o 32' W |
| --- | --- |

—

59o 05' N, 17o 32' W

| — | 59o 16' N, 17o 20' W |
| --- | --- |

—

59o 16' N, 17o 20' W

| — | 59o 22' N, 16o 50' W |
| --- | --- |

—

59o 22' N, 16o 50' W

| — | 59o 21' N, 15o 40' W |
| --- | --- |

—

59o 21' N, 15o 40' W

| — | 58o 30' N, 18o 45' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 45' W

| — | 57o 45' N, 19o 15' W |
| --- | --- |

—

57o 45' N, 19o 15' W

| — | 57o 55' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 17o 30' W

| — | 58o 03' N, 17o 30' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 17o 30' W

| — | 58o 03' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 03' N, 18o 22' W

| — | 58o 30' N, 18o 22' W |
| --- | --- |

—

58o 30' N, 18o 22' W

| | Loode-Rockalli madalik:





  — | 57o 00' N, 14o 53' W |
| --- | --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 53' W

| — | 57o 37' N, 14o 42' W |
| --- | --- |

—

57o 37' N, 14o 42' W

| — | 57o 55' N, 14o 24' W |
| --- | --- |

—

57o 55' N, 14o 24' W

| — | 58o 15' N, 13o 50' W |
| --- | --- |

—

58o 15' N, 13o 50' W

| — | 57o 57' N, 13o 09' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 09' W

| — | 57o 50' N, 13o 14' W |
| --- | --- |

—

57o 50' N, 13o 14' W

| — | 57o 57' N, 13o 45' W |
| --- | --- |

—

57o 57' N, 13o 45' W

| — | 57o 49' N, 14o 06' W |
| --- | --- |

—

57o 49' N, 14o 06' W

| — | 57o 29' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 29' N, 14o 19' W

| — | 57o 22' N, 14o 19' W |
| --- | --- |

—

57o 22' N, 14o 19' W

| — | 57o 00' N, 14o 34' W |
| --- | --- |

—

57o 00' N, 14o 34' W

| — | 56o 56' N, 14o 36' W |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 36' W

| — | 56o 56' N, 14o 51' W |
| --- | --- |

—

56o 56' N, 14o 51' W

| | Edela-Rockalli madalik (Empress of Britain Bank)





  — | 56o 24' N, 15o 37' W |
| --- | --- | --- |

—

56o 24' N, 15o 37' W

| — | 56o 21' N, 14o 58' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 14o 58' W

| — | 56o 04' N, 15o 10' W |
| --- | --- |

—

56o 04' N, 15o 10' W

| — | 55o 51' N, 15o 37' W |
| --- | --- |

—

55o 51' N, 15o 37' W

| — | 56o 10' N, 15o 52' W |
| --- | --- |

—

56o 10' N, 15o 52' W

| | Logachevi veealune mägi:





  — | 55o 17' N, 16o 10' W |
| --- | --- | --- |

—

55o 17' N, 16o 10' W

| — | 55o 33' N, 16o 16' W |
| --- | --- |

—

55o 33' N, 16o 16' W

| — | 55o 50' N, 15o 15' W |
| --- | --- |

—

55o 50' N, 15o 15' W

| — | 55o 58' N, 15o 05' W |
| --- | --- |

—

55o 58' N, 15o 05' W

| — | 55o 54' N, 14o 55' W |
| --- | --- |

—

55o 54' N, 14o 55' W

| — | 55o 45' N, 15o 12' W |
| --- | --- |

—

55o 45' N, 15o 12' W

| — | 55o 34' N, 15o 07' W |
| --- | --- |

—

55o 34' N, 15o 07' W

| | Lääne-Rockalli veealune mägi:





  — | 57o 20' N, 16o 30' W |
| --- | --- | --- |

—

57o 20' N, 16o 30' W

| — | 57o 05' N, 15o 58' W |
| --- | --- |

—

57o 05' N, 15o 58' W

| — | 56o 21' N, 17o 17' W |
| --- | --- |

—

56o 21' N, 17o 17' W

| — | 56o 40' N, 17o 50' W |
| --- | --- |

—

56o 40' N, 17o 50' W

| 13.2. | Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega: | Belgica Mound Province:





  — | 51o 29,4' N; 11o 51,6' W |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud kalapüük põhjatraalide ja passiivpüünistega, sealhulgas seisevvõrkude ja põhjaõngejadadega:

—

51o 29,4' N; 11o 51,6' W

| — | 51o 32,4' N; 11o41,4' W |
| --- | --- |

—

51o 32,4' N; 11o41,4' W

| — | 51o 15,6' N; 11o 33' W |
| --- | --- |

—

51o 15,6' N; 11o 33' W

| — | 51o 13,8' N; 11o 44,4' W |
| --- | --- |

—

51o 13,8' N; 11o 44,4' W

| | Hovland Mound Province:





  — | 52o 16,2' N; 13o 12,6' W |
| --- | --- | --- |

—

52o 16,2' N; 13o 12,6' W

| — | 52o 24' N; 12o 58,2' W |
| --- | --- |

—

52o 24' N; 12o 58,2' W

| — | 52o 16,8' N; 12o 54' W |
| --- | --- |

—

52o 16,8' N; 12o 54' W

| — | 52o 16,8' N; 12o 29,4' W |
| --- | --- |

—

52o 16,8' N; 12o 29,4' W

| — | 52o 4,2' N; 12o 29,4' W |
| --- | --- |

—

52o 4,2' N; 12o 29,4' W

| — | 52o 4,2' N; 12o 52,8' W |
| --- | --- |

—

52o 4,2' N; 12o 52,8' W

| — | 52o 9' N; 12o 56,4' W |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 12o 56,4' W

| — | 52o 9' N; 13o 10,8' W |
| --- | --- |

—

52o 9' N; 13o 10,8' W

| | Porcupine'i madala loodeosa I piirkond






  — | 53o 30,6' N; 14o 32,4' W |
| --- | --- | --- |

—

53o 30,6' N; 14o 32,4' W

| — | 53o 35,4' N; 14o 27,6' W |
| --- | --- |

—

53o 35,4' N; 14o 27,6' W

| — | 53o 40,8' N; 14o 15,6' W |
| --- | --- |

—

53o 40,8' N; 14o 15,6' W

| — | 53o 34,2' N; 14o 11,4' W |
| --- | --- |

—

53o 34,2' N; 14o 11,4' W

| — | 53o 31,8' N; 14o 14,4' W |
| --- | --- |

—

53o 31,8' N; 14o 14,4' W

| — | 53o 24' N; 14o 28,8' W |
| --- | --- |

—

53o 24' N; 14o 28,8' W

| | Porcupine'i madala loodeosa II piirkond






  — | 53o 43,2' N; 14o 10,8' W |
| --- | --- | --- |

—

53o 43,2' N; 14o 10,8' W

| — | 53o 51,6' N; 13o 53,4' W |
| --- | --- |

—

53o 51,6' N; 13o 53,4' W

| — | 53o 45,6' N; 13o 49,8' W |
| --- | --- |

—

53o 45,6' N; 13o 49,8' W

| — | 53o 36,6' N; 14o 7,2' W |
| --- | --- |

—

53o 36,6' N; 14o 7,2' W

| | Porcupine'i madala edelaosa:





  — | 51o 54,6' N; 15o 7,2' W |
| --- | --- | --- |

—

51o 54,6' N; 15o 7,2' W

| — | 51o 54,6' N; 14o 55,2' W |
| --- | --- |

—

51o 54,6' N; 14o 55,2' W

| — | 51o 42' N; 14o 55,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 14o 55,2' W

| — | 51o 42' N; 15o 10,2' W |
| --- | --- |

—

51o 42' N; 15o 10,2' W

| — | 51o 49,2' N; 15o 6' W |
| --- | --- |

—

51o 49,2' N; 15o 6' W

| 13.3. | Kõik punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavad ookeanilaevad peavad olema kantud loaga laevade nimekirja ning neile peab olema antud vastav püügiluba, mida tuleb hoida pardal. Sellekohased load sisaldavad kogu määruses (EÜ) nr 1627/94 nõutavat teavet ning sellest tuleb teada anda vastavalt määruses (EÜ) nr 2943/95, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks, kindlaks määratud eeskirjadele. Loaga laevade nimekirja kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid. |
| --- | --- |

13.3.

Kõik punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavad ookeanilaevad peavad olema kantud loaga laevade nimekirja ning neile peab olema antud vastav püügiluba, mida tuleb hoida pardal. Sellekohased load sisaldavad kogu määruses (EÜ) nr 1627/94 nõutavat teavet ning sellest tuleb teada anda vastavalt määruses (EÜ) nr 2943/95, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1627/94 kohaldamiseks, kindlaks määratud eeskirjadele. Loaga laevade nimekirja kuuluvad laevad kannavad pardal üksnes pelaagilisi püügivahendeid.

| 13.4. | Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastada kavatsevad laevad peavad teatama Iiri seirekeskusele neli tundi varem oma kavatsusest siseneda korallide kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse. |
| --- | --- |

13.4.

Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastada kavatsevad laevad peavad teatama Iiri seirekeskusele neli tundi varem oma kavatsusest siseneda korallide kaitsealale. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse.

| 13.5. | Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavatel laevadel peab olema toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on koralli kaitsealadel viibides täiel määral kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2244/2003. |
| --- | --- |

13.5.

Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavatel laevadel peab olema toimiv, täielikult töökorras ja kindel laevaseiresüsteem, mis on koralli kaitsealadel viibides täiel määral kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2244/2003.

| 13.6. | Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavad laevad peavad saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid. |
| --- | --- |

13.6.

Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastavad laevad peavad saatma iga tund laevaseiresüsteemi aruandeid.

| 13.7. | Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastamise lõpetanud laevad peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse. |
| --- | --- |

13.7.

Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel kalastamise lõpetanud laevad peavad teavitama Iiri seirekeskust sellelt alalt lahkumisest. Samal ajal teatavad nad ka pardal hoitava koguse.

| 13.8. | Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel pelaagiliste liikide kalastamise piiranguna nõutakse, et pardal olevad või kalastamiseks kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16mm kuni 31 mm või 32mm kuni 54 mm. |
| --- | --- |

13.8.

Punktis 13.2 nimetatud koralli kaitsealadel pelaagiliste liikide kalastamise piiranguna nõutakse, et pardal olevad või kalastamiseks kasutatavad võrgud oleksid silmasuurusega 16mm kuni 31 mm või 32mm kuni 54 mm.

14.   Veenuskarplase alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 17 on veenuskarplase (Ruditapes philippinarum) alammõõt 35 mm.

B osa

Kesk-Atlandi idaosa

15.   Kaheksajala alammõõt

Kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvatest ja CECAFi (FAO Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee) piirkonnas asuvatest vetest pärit kaheksajala (Octopus vulgaris) alammõõt on 450 g (roogitult). Kaheksajalgu, mis on 450 g alammõõdust (roogitult) väiksemad, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi lasta.

16.   Teatava mõrrapüügi tingimused püügipiirkonnas IXa (Lääne-Galiitsia)

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 29b lõikes 1 sätestatud keelust lubatakse kalapüüki mõrdadega, mis ei püüa Norra salehomaari, määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 29b lõike 1 punktis a nimetatud geograafilistes piirkondades ja ajavahemikul.

17.   Heeringapüügi tingimused püügipiirkonnas VIa (Butt of Lewis)

Määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 20 lõike 1 punkti d sätteid ei kohaldata 2008. aastal.

C osa

Vaikse ookeani idaosa

18.   Seinnootade kasutamine Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) reguleeritavas tsoonis

| 18.1. | 1. augustist kuni 11. septembrini 2008 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2008 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste piiridega määratud alal:






  — | Vaikse ookeani Ameerika rannik, |
| --- | --- | --- |

18.1.

1. augustist kuni 11. septembrini 2008 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2008 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste piiridega määratud alal:

—

Vaikse ookeani Ameerika rannik,

| — | 150o läänepikkust, |
| --- | --- |

—

150o läänepikkust,

| — | 40o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

40o põhjalaiust,

| — | 40o lõunalaiust. |
| --- | --- |

—

40o lõunalaiust.

| 18.2. | Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2008. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama. |
| --- | --- |

18.2.

Asjaomased liikmesriigi teavitavad komisjoni valitud keeluajast enne 1. juulit 2008. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.

| 18.3. | Alates ... (4) hoiavad IATTC reguleeritavas tsoonis kalastavad tuunipüügiseinerid pardal ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks. |
| --- | --- |

18.3.

Alates ... (4) hoiavad IATTC reguleeritavas tsoonis kalastavad tuunipüügiseinerid pardal ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, vööttuuni ja kulduim-tuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.

D osa

Vaikse ookeani idaosa ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa

19.   Erimeetmed Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas

Vaikse ookeani ida-, lääne- ja keskosas seinnoota kasutavad laevad lasevad viivitamata ja kahjustusteta, niivõrd kui see on võimalik, vette tagasi merikilpkonnalised, haid, purikalad, raid, kuldmakrellid ja muud liigid, mis ei ole sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused loomad kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

20.   Erimeetmed nootadesse sattunud või võrkudesse takerdunud merikilpkonnaliste suhtes

| a) | niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati; |
| --- | --- |

a)

niipea kui võrgus avastatakse merikilpkonnaline, tuleb kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati;

| b) | kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning kerimist ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud; |
| --- | --- |

b)

kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning kerimist ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud;

| c) | kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist; |
| --- | --- |

c)

kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist;

| d) | tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti; |
| --- | --- |

d)

tuunipüügilaevadel on keelatud merre heita soolakotte või muud liiki plastprahti;

| e) | soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnaliste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik; |
| --- | --- |

e)

soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonnaliste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik;

| f) | samuti kutsutakse üles merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata. |
| --- | --- |

f)

samuti kutsutakse üles merest välja võtma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata.

E osa

Atlandi kirdeosa

21.   Erimeetmed meriahvena püügi suhtes ICESi püügipiirkondade I ja II rahvusvahelistes vetes

| a) | meriahvena sihtpüük on lubatud 1. septembrist kuni 15. novembrini 2008 üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFC reguleerimispiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

meriahvena sihtpüük on lubatud 1. septembrist kuni 15. novembrini 2008 üksnes nendel laevadel, mis on varem tegelenud meriahvena püügiga NEAFC reguleerimispiirkonnas;

| b) | komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFC sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi; |
| --- | --- |

b)

komisjon teavitab liikmesriike kuupäevast, mil NEAFC sekretariaat teatab NEAFCi lepinguosalistele, et lubatud kogupüük on täielikult ära kasutatud. Liikmesriigid keelavad alates sellest kuupäevast oma lipu all sõitvatel laevadel meriahvena sihtpüügi;

| c) | erandina nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) (5) artikli 6 lõike 1 punktist b esitavad meriahvena püügiga tegelevate kalalaevade kaptenid püügiaruande iga päev; |
| --- | --- |

c)

erandina nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2791/1999 (millega kehtestatakse Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooniga hõlmatud piirkonnas kohaldatavad kontrollimeetmed) (5) artikli 6 lõike 1 punktist b esitavad meriahvena püügiga tegelevate kalalaevade kaptenid püügiaruande iga päev;

| d) | lisaks määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 4 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laevad edastavad aruandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 1 ning need edastatakse NEAFC sekretariaat kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 2; |
| --- | --- |

d)

lisaks määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 4 sätetele kehtib meriahvena püügi luba üksnes siis, kui laevad edastavad aruandeid kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 1 ning need edastatakse NEAFC sekretariaat kooskõlas määruse (EÜ) nr 2791/1999 artikli 6 lõikega 2;

| e) | liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid piiravad muu kalapüügiga kaasnevat meriahvena kaaspüüki nii, et see ei moodustaks üle 1 % kogu pardal hoitavast saagist;

| f) | liikmesriigid tagavad, et oma lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Nimetatud andmed edastatakse ICESile. |
| --- | --- |

f)

liikmesriigid tagavad, et oma lipu all sõitvate laevade pardal viibivad teadusvaatlejad koguvad teaduslikke andmeid. Kogutavad andmed sisaldavad andmeid erinevates sügavustes tüüpilise soo, vanuse ja pikkuse kohta. Nimetatud andmed edastatakse ICESile.

---

(1)  EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.

(2)  ELT L 56, 2.3.2005, lk 8. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1805/2005 (ELT L 290, 4.11.2005, lk 12).

(3)  EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8.

(4)  Väljaannete talitus: käesoleva määruse jõustumiskuupäev.

(5)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 770/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 4).

III Lisa 1. liide

Veetavad püünised: Skagerrak ja Kattegat

Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul

| Liik | Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) |
| --- | --- |
| < 16 | 16–31 | 32–69 | 35–69 | 70–89 (5) | ≥ 90 |
| Sihtliikide miinimumprotsent |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | null |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (3) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (4) | | x | | x | x | x | x | x |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik merilohe (Trachinus draco) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Molluskid (v.a Sepia) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik tuulehaug (Belone belone) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hõbekala (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Kilu (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Angerjas (Anguilla anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makrell (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Stauriid (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Heeringas (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1) | | | | | x | | x | x |
| Merlang (Merlangius merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Kõik muud mereorganismid | | | | | | | | x |

Liik

Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites)

< 16

16–31

32–69

35–69

70–89 (5)

≥ 90

Sihtliikide miinimumprotsent

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

null

Tobiaslased (Ammodytidae) (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tobiaslased (Ammodytidae) (4)

x

x

x

x

x

x

Tursik (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Harilik merilohe (Trachinus draco) (1)

x

x

x

x

x

x

Molluskid (v.a Sepia) (1)

x

x

x

x

x

x

Harilik tuulehaug (Belone belone) (1)

x

x

x

x

x

x

Hall merikukk (Eutrigla gurnardus) (1)

x

x

x

x

x

x

Hõbekala (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Kilu (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Angerjas (Anguilla anguilla)

x

x

x

x

x

x

Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (2)

x

x

x

x

x

x

Makrell (Scomber spp.)

x

x

x

Stauriid (Trachurus spp.)

x

x

x

Heeringas (Clupea harengus)

x

x

x

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

x

x

x

Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus) (1)

x

x

x

Merlang (Merlangius merlangus)

x

x

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

x

x

Kõik muud mereorganismid

x

---

(1)  Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.

(2)  Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast alast väljaspool.

(3)  1. märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.

(4)  1. novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase päevani Kattegatis.

(5)  Selle silmasuuruse kategooria puhul peab noodapära olema tehtud ruudukujuliste silmadega võrgust, millel on käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud sorteerimisvõre.

(6)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, makrellist, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(7)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, heeringast, makrellist, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(8)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, soomuskammeljast, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast ja homaarist.

III LISA 2. liide

70-millimeetrise võrgusilmaga traalnooda sorteerimisvõre spetsifikatsioon

| a) | Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja väiksem kui 90 mm. Noodapära on vähemalt 8 m pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma. |
| --- | --- |

a)

Liigiselektiivne võre kinnitatakse traalidele, mille noodapära ruudukujuliste võrgusilmade suurus on vähemalt 70 mm ja väiksem kui 90 mm. Noodapära on vähemalt 8 m pikk. Keelatud on kasutada traali, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 ruudukujulise silma.

| b) | Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil. |
| --- | --- |

b)

Võre on ristkülikukujuline. Võre trellid on paralleelsed võre pikiteljega. Võre trellide vahekaugus on kuni 35 mm. Lubatud on kasutada ühte või mitut hinge, et hõlbustada püünise hoidmist võrgupoolil.

| c) | Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge. |
| --- | --- |

c)

Võre kinnitatakse traalile diagonaalselt, eest tahapoole üles, mis tahes kohta noodapära algusest kuni kokkutõmbamata osa alguseni. Kõik võre küljed kinnitatakse traali külge.

| d) | Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena. |
| --- | --- |

d)

Traali ülemises paneelis on võre ülaserva vahetus läheduses vaba väljapääsuava kaladele. Väljapääsuava kaugem serv on võrega ühelaiune ja tehtud võre mõlemalt küljelt piki võrgu sõlmevahesid ettepoole ulatuva teravikukujulise väljalõikena.

| e) | Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

  Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel. |
| --- | --- |

e)

Võre ette tohib kinnitada lehtri, mis suunab kalad traali põhja ja võre poole. Lehtri võrgusilmasuurus on vähemalt 70 mm. Lehtri kõige kitsama osa vertikaalsuunaline läbimõõt võre ees on 15 cm. Lehtri laius võre ees on võrdne võre laiusega.

Liigi ja suuruse suhtes selektiivse traali joonis. Sisenevad kalad suunatakse lehtri abil traali põhja ja võre ette. Suuremad kalad suunatakse võre abil traalist välja, kuna väiksemad kalad ja norra salehomaarid läbivad võre ja sattuvad noodapärasse. Ruudukujuliste võrgusilmadega noodapära võimaldab välja pääseda väikestel kaladel ja alamõõdulistel norra salehomaaridel.

III lisa 3. liide

Teatavate veetavate püünistega lubatud püügi tingimused ICESi püügipiirkondades III, IV, V, VI, VII ning VIIIa, b, d ja e

| a) | Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon
  Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon.
  Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

a)

Ülemises paneelis paikneva ruudukujuliste silmadega selektiivakna spetsifikatsioon

Vähemalt 70 mm ja alla 100 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete püüniste kokkutõmmatud tagaosa ruudukujuliste 100 mm siseläbimõõduga võrgusilmadega selektiivakna spetsifikatsioon.

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

| b) | Selektiivakna asukoht
  Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.
  Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel. |
| --- | --- |

b)

Selektiivakna asukoht

Selektiivaken paigutatakse traali kokkutõmmatud tagaosa ülemisse paneeli vahetult noodapärast ja võrgupikendusest koosneva kokkutõmbamata osa ette.

Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 12 silma kaugusel käsitsi põimitud silmareast võrgupikenduse ja traali tagumise kokkutõmmatud osa vahel.

| c) | Selektiivakna suurus
  Selektiivakna pikkus on vähemalt 2 m ja laius vähemalt 1 m. |
| --- | --- |

c)

Selektiivakna suurus

Selektiivakna pikkus on vähemalt 2 m ja laius vähemalt 1 m.

| d) | Selektiivakna võrk
  Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega.
  Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.
  Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm. |
| --- | --- |

d)

Selektiivakna võrk

Silmaava suurus on vähemalt 100 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad sõlmevahedega.

Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikiteljega.

Võrgumaterjal on ühekordsest niidist. Niidi maksimaalne jämedus on 4 mm.

| e) | Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge
  Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.
  Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.
  Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga. |
| --- | --- |

e)

Selektiivakna kinnitamine rombikujuliste silmadega võrgu külge

Selektiivakna neli külge on lubatud ääristada. Ääristuse läbimõõt ei ületa 12 mm.

Sirgeks veetud selektiivakna pikkus on võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud rombikujuliste silmade pikkusega, kui need on sirgeks veetud.

Selektiivakna väikseima külje (s.t meetripikkune külg, mis on risti noodapära pikiteljega) ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arv peab olema vähemalt võrdne selektiivakna pikiküljele kinnitatud täisrombikujuliste silmade arvuga, mis on jagatud 0,7-ga.

| f) | Muu
  Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis. |
| --- | --- |

f)

Muu

Selektiivakna paigutust traalis kujutab järgmine joonis.

Image

---

IV LISA

I OSA

Kolmanda riigi vetes kalastavate ühenduse laevade püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud

| Püügipiirkond | Püügiliik | Püügilitsentside arv | Püügilitsentside jaotamine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond | Heeringas, põhja pool 62o 00' N | 93 | DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1 | 69 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o 00' N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62o 00' N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62o 00' N, traalnoodapüük | 19 | ei kohaldata |
| Makrell, põhja pool 62o 00' N, seinnoodapüük | 11 (2) | DK: 11 | ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62o 00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o 28' N ja ida pool 6o 30' W. | 8 (3) | | 4 |
| | Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts – 31. mai ning 1. oktoober – 31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o 20' N ja 62o 00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o 30' N ja lääne pool 9o 00' W ning piirkonnas 7o 00' W ja 9o 00' W vahel, lõuna pool 60o 30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o 30' N, 7o 00' W ning 60o 00' N, 6o 00' W vahel kulgevat joont. | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| | Süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | | 22 (5) |
| Põhjaputassuu püük. Püügilitsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringapüük põhja pool 61o N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |

Püügipiirkond

Püügiliik

Püügilitsentside arv

Püügilitsentside jaotamine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse püügipiirkond

Heeringas, põhja pool 62o 00' N

93

DK: 32, DE: 6, FR: 1, IRL: 9, NL: 11, SW: 12, UK: 21, PL: 1

69

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62o 00' N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62o 00' N, seinnoodapüük

11

DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62o 00' N, traalnoodapüük

19

ei kohaldata

Makrell, põhja pool 62o 00' N, seinnoodapüük

11 (2)

DK: 11

ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks ettenähtud liigid, lõuna pool 62o 00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkonnas, mis asub Fääri saarte lähtejoonest 12–21 miili kaugusel

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa sihtpüük võrguga, mille väikseim silmasuurus on 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62o 28' N ja ida pool 6o 30' W.

8 (3)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts – 31. mai ning 1. oktoober – 31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61o 20' N ja 62o 00' N vahele, ning lähtejoontest 12–21 miili vahelisel alal.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61o 30' N ja lääne pool 9o 00' W ning piirkonnas 7o 00' W ja 9o 00' W vahel, lõuna pool 60o 30' N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60o 30' N, 7o 00' W ning 60o 00' N, 6o 00' W vahel kulgevat joont.

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Süsika sihtpüük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid.

70

22 (5)

Põhjaputassuu püük. Püügilitsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, et moodustuksid paarid, kui Fääri saarte ametiasutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega „põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”.

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringapüük põhja pool 61o N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

II OSA

Ühenduse vetes kalastavate kolmandate riikide püügilitsentside ja -lubadega seotud koguselised piirangud

| Lipuriik | Püügiliik | Püügilitsentside arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62o 00' N | 20 | 20 |
| Fääri saared | Makrell, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o 30' N) | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62o 00' N | 21 | 21 |
| Heeringas, IIIa | 4 | 4 |
| Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o 30' N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük) | 15 | 15 |
| Molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIb, VII (lääne pool 12o 00' W) | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Venezuela | Riffahvenad (6) (Prantsuse Guajaana veed) | 41 | pm |
| Haid (Prantsuse Guajaana veed) | 4 | pm |

Lipuriik

Püügiliik

Püügilitsentside arv

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62o 00' N

20

20

Fääri saared

Makrell, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56o 30' N)

14

14

Heeringas, põhja pool 62o 00' N

21

21

Heeringas, IIIa

4

4

Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56o 30' N); tobiapüük, IV (sealhulgas põhjaputassuu vältimatu kaaspüük)

15

15

Molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, II, VIa (põhja pool 56o 30' N), VIb, VII (lääne pool 12o 00' W)

20

20

Sinine molva

16

16

Venezuela

Riffahvenad (6) (Prantsuse Guajaana veed)

41

pm

Haid (Prantsuse Guajaana veed)

4

pm

III OSA

Artikli 25 lõike 2 kohane deklaratsioon

Image

---

(1)  Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.

(2)  Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62o 00' N

(3)  Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa sihtpüüki käsitlevaid arve nende arvude hulgas, mis käsitlevad „igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12–21 miili kaugusel.”

(4)  Need arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(5)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad „traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.

(6)  Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (haid). Kõnealuste püügilitsentside saamiseks tuleb tõendada, et püügilitsentsi taotleva laevaomaniku ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvena püügist või 50 % kogu haide püügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.

Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse asutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse püügilitsentsi taotlusele.

Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse ametiasutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

---

V LISA

I OSA

Püügipäevikusse kantavad andmed

Kui kalastamine toimub ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas alas, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid püügipäevikusse kanda järgmised andmed.

Pärast iga loomuse võtmist:

| 1.1. | iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta); |
| --- | --- |

1.1.

iga kalaliigi kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

| 1.2. | loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

1.2.

loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;

| 1.3. | püügi geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

1.3.

püügi geograafiline asukoht;

| 1.4. | püügiviis. |
| --- | --- |

1.4.

püügiviis.

Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:

| 2.1. | märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”; |
| --- | --- |

2.1.

märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”;

| 2.2. | iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta); |
| --- | --- |

2.2.

iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

| 2.3. | selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus; |
| --- | --- |

2.3.

selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus;

| 2.4. | tursa ümberlaadimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

2.4.

tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.

Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:

| 3.1. | sadama nimi; |
| --- | --- |

3.1.

sadama nimi;

| 3.2. | iga kalaliigi lossitud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta). |
| --- | --- |

3.2.

iga kalaliigi lossitud kogus (kilogrammides eluskaalu kohta).

Pärast iga andmeedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:

| 4.1. | andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

4.1.

andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| 4.2. | sõnumitüüp: „püük sisenemisel”, „püük väljumisel”, „püük”, „ümberlaadimine”; |
| --- | --- |

4.2.

sõnumitüüp: „püük sisenemisel”, „püük väljumisel”, „püük”, „ümberlaadimine”;

| 4.3. | raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi. |
| --- | --- |

4.3.

raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.

II OSA

Image

---

VI LISA

KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE SISU JA EDASTUSVIISID

1.   Euroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava

| 1.1. | Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügiretke (1) ühenduse vetes, saadab ta „püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m (2) | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COE (= „püük sisenemisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o (3) | (püügiretke seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (4) | o (5) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (4) | o (5) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| LI | o | (eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| LN | o | (eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond) |
| OB | m | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.1.

Kõikidel juhtudel, kui laev alustab püügiretke (1) ühenduse vetes, saadab ta „püük sisenemisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m (2)

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COE (= „püük sisenemisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o (3)

(püügiretke seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (4)

o (5)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (4)

o (5)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

LI

o

(eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

LN

o

(eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond)

OB

m

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.2. | Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügiretke (6) ühenduse vetes, saadab ta „püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COX (= „püük väljumisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügiretke seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (7) | o (8) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (7) | o (8) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.2.

Kõikidel juhtudel, kui laev lõpetab püügiretke (6) ühenduse vetes, saadab ta „püük väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COX (= „püük väljumisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügiretke seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (7)

o (8)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (7)

o (8)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.3. | Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud piirkondadesse, tuleb saata sõnum „püügiaruanne”, milles täpsustakse järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | CAT (= „püügiaruanne”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügiretke seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (9) | o (10) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (9) | o (10) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.3.

Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud piirkondadesse, tuleb saata sõnum „püügiaruanne”, milles täpsustakse järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

CAT (= „püügiaruanne”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügiretke seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (9)

o (10)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (9)

o (10)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.4. | Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „püük sisenemisel” ja „püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, milles täpsustatakse järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | TRA (= „ümberlaadimine”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügiretke seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| KG | m | (iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| TT | m | (pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TF | m | (mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| LT (11) | m/o (12)
   (13) | (laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal) |
| LG (11) | m/o (12), (13) | (eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud) |
| PD | m | (eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| PT | m | (eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.4.

Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „püük sisenemisel” ja „püük väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, milles täpsustatakse järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

TRA (= „ümberlaadimine”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügiretke seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajadusel lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

KG

m

(iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

TT

m

(pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

TF

m

(mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

LT (11)

m/o (12)
   (13)

(laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal)

LG (11)

m/o (12), (13)

(eeldatav laeva asukoha pikkuskraad, kus ümberlaadimine on kavandatud)

PD

m

(eeldatav kuupäev, millal ümberlaadimine on kavandatud)

PT

m

(eeldatav kellaaeg, millal ümberlaadimine on kavandatud)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

2.   Edastamise vorm

Kui punkti 3.3 ei kohaldata (vt allpool), edastatakse eespool nimetatud punktis 1 määratletud teave, arvestades eespool nimetatud koode ja andmete järjekorda, ning eelkõige:

| — | peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teema real; |
| --- | --- |

—

peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teema real;

| — | iga järgnev teave märgitakse uuele reale; |
| --- | --- |

—

iga järgnev teave märgitakse uuele reale;

| — | asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga. |
| --- | --- |

—

asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades nad üksteisest tühikuga.

Näidis (fiktiivsed andmed):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | LAEVA NIMI |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | + 65.321 |
| LO | – 21.123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTENI NIMI |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

LAEVA NIMI

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

- 65.321

LO

– 21.123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTENI NIMI

TI

1315

ER

3.   Teabe edastusviis

| 3.1. | Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis. |
| --- | --- |

3.1.

Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaksmääratud vormis.

| 3.2. | Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev. |
| --- | --- |

3.2.

Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev.

| 3.3. | Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet)







  FR | m | (kellelt; poole kolmetäheline ISO kood) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (teate seerianumber asjakohasel aastal) |
| RD | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| RT | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |

3.3.

Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata tema tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib kõnealune lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet)

FR

m

(kellelt; poole kolmetäheline ISO kood)

RN

m

(teate seerianumber asjakohasel aastal)

RD

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

RT

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

Näidis (eespool nimetatud andmetega)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/LAEVA NIMI//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+ 65.321//LG/– 21.123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTENI NIMI//ER//

Lipuriik saab tagasiside sõnumi, milles täpsustatakse järgmised andmed:

| SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood) |
| FR | m | XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile) |
| RN | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse) |
| TM | m | RET (= „tagasi”) |
| SQ | m | (asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis) |
| RS | m | (tagasiside – ACK või NAK) |
| RE | m | (tagasiside vea number) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

SR

m

(= teate algus)

AD

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood)

FR

m

XEU (= Euroopa Ühenduste Komisjonile)

RN

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse)

TM

m

RET (= „tagasi”)

SQ

m

(asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis)

RS

m

(tagasiside – ACK või NAK)

RE

m

(tagasiside vea number)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

ER

m

(= teate lõpp)

4.   Raadiojaama nimi

| Raadiojaama nimi | Raadiojaama kutsung |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Raadiojaama nimi

Raadiojaama kutsung

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Liikide osutamiseks kasutatavad koodid

| Limapead (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Merikurat (Lophius spp.) | MNZ |
| Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) | ARG |
| Atlandi merilatikas (Brama brama) | POA |
| Hiidhai (Cetorhinus maximus) | BSK |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | BSF |
| Sinine molva (Molva dypterygia) | BLI |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Tursk (Gadus morhua) | COD |
| Põhjamere garneel (Crangon crangon) | CSH |
| Ebakalmaar (Loligo spp.) | SQC |
| Harilik ogahai (Squalus acauthias) | DGS |
| Niituimluts (Phycis spp.) | FOR |
| Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Merluus (Merluccius merluccius) | HKE |
| Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Heeringas (Clupea harengus) | HER |
| Harilik stauriid (Trachurus trachurus) | HOM |
| Harilik molva (Molva molva) | LIN |
| Makrell (Scomber scombrus) | MAC |
| Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | PRA |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) | ORY |
| Muud | OTH |
| Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollak (Pollachius pollachius) | POL |
| Harilik heeringahai (Lamma nasus) | POR |
| Meriahvenad (Sebastes spp.) | RED |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris) | RNG |
| Süsikas (Pollachius virens) | POK |
| Lõhe (Salmo salar) | SAL |
| Tobias (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haid (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Viburhännaklased (Penaeidae) | PEZ |
| Kilu (Sprattus sprattus) | SPR |
| Lühiuimkalmaar (Illex spp.) | SQX |
| Tuunid (Thunnidae) | TUN |
| Meriluts (Brosme brosme) | USK |
| Merlang (Merlangus merlangus) | WHG |
| Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) | YEL |

Limapead (Beryx spp.)

ALF

Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

ANE

Merikurat (Lophius spp.)

MNZ

Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus)

ARG

Atlandi merilatikas (Brama brama)

POA

Hiidhai (Cetorhinus maximus)

BSK

Süsisaba (Aphanopus carbo)

BSF

Sinine molva (Molva dypterygia)

BLI

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

WHB

Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Tursk (Gadus morhua)

COD

Põhjamere garneel (Crangon crangon)

CSH

Ebakalmaar (Loligo spp.)

SQC

Harilik ogahai (Squalus acauthias)

DGS

Niituimluts (Phycis spp.)

FOR

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Merluus (Merluccius merluccius)

HKE

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Heeringas (Clupea harengus)

HER

Harilik stauriid (Trachurus trachurus)

HOM

Harilik molva (Molva molva)

LIN

Makrell (Scomber scombrus)

MAC

Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

PRA

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

NEP

Tursik (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus)

ORY

Muud

OTH

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollak (Pollachius pollachius)

POL

Harilik heeringahai (Lamma nasus)

POR

Meriahvenad (Sebastes spp.)

RED

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

SBR

Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)

RNG

Süsikas (Pollachius virens)

POK

Lõhe (Salmo salar)

SAL

Tobias (Ammodytes spp.)

SAN

Sardiin (Sardina pilchardus)

PIL

Haid (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Viburhännaklased (Penaeidae)

PEZ

Kilu (Sprattus sprattus)

SPR

Lühiuimkalmaar (Illex spp.)

SQX

Tuunid (Thunnidae)

TUN

Meriluts (Brosme brosme)

USK

Merlang (Merlangus merlangus)

WHG

Ruske soomuslest (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Piirkonna osutamiseks kasutatavad koodid

| 02A. | ICES IIa rajoon – Norra meri |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar |
| 03A. | ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat |
| 03B. | ICES IIIb rajoon |
| 03C. | ICES IIIc rajoon |
| 03D. | ICES IIId rajoon – Läänemeri |
| 04A. | ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa |
| 04B. | ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa |
| 04C. | ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa |
| 05A. | ICES Va rajoon – Islandi veed |
| 05B. | ICES Vb rajoon – Fääri saarte veed |
| 06A. | ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa |
| 06B. | ICES VIb rajoon – Rockall |
| 07A. | ICES VIIa rajoon – Iiri meri |
| 07B. | ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa |
| 07C. | ICES VIIc rajoon – Porcupine’i madal |
| 07D. | ICES VIId rajoon – La Manche’i idaosa |
| 07E. | ICES VIIe rajoon – La Manche’i lääneosa |
| 07F. | ICES VIIf rajoon – Bristoli laht |
| 07G. | ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa |
| 07H. | ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa |
| 07J. | ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed |
| 07K. | ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed |
| 08A. | ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa |
| 08B. | ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa |
| 08C. | ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa |
| 08D. | ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri |
| 08E. | ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa |
| 09A. | ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa |
| 09B. | ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa |
| 14A. | ICES XIVa rajoon – Gröönimaa kirdeosa |
| 14B. | ICES XIVb rajoon – Gröönimaa kaguosa |

02A.

ICES IIa rajoon – Norra meri

02B.

ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar

03A.

ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat

03B.

ICES IIIb rajoon

03C.

ICES IIIc rajoon

03D.

ICES IIId rajoon – Läänemeri

04A.

ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa

04B.

ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa

04C.

ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa

05A.

ICES Va rajoon – Islandi veed

05B.

ICES Vb rajoon – Fääri saarte veed

06A.

ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa

06B.

ICES VIb rajoon – Rockall

07A.

ICES VIIa rajoon – Iiri meri

07B.

ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa

07C.

ICES VIIc rajoon – Porcupine’i madal

07D.

ICES VIId rajoon – La Manche’i idaosa

07E.

ICES VIIe rajoon – La Manche’i lääneosa

07F.

ICES VIIf rajoon – Bristoli laht

07G.

ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa

07H.

ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa

07J.

ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed

07K.

ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed

08A.

ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa

08B.

ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa

08C.

ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa

08D.

ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri

08E.

ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa

09A.

ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa

09B.

ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa

14A.

ICES XIVa rajoon – Gröönimaa kirdeosa

14B.

ICES XIVb rajoon – Gröönimaa kaguosa

| 7. | Lisaks punktide 1–6 sätetele kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid:






  a) | Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügiretke üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seire keskustest:






  i) | Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44131271 9700), või |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Lisaks punktide 1–6 sätetele kohaldatakse kolmandate riikide kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ühenduse vetes põhjaputassuud, järgmisi sätteid:

a)

Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada oma püügiretke üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ühenduse vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seire keskustest:

i)

Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+44131271 9700), või

| ii) | Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil: nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998). |
| --- | --- |

ii)

Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil: nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+353 87236 5998).

Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni määratud hinnanguline ühenduse vetesse sisenemise asukoht (pikkus/laius), ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki enne, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni püügiretke lõpuni.

Ilmal et see piiraks mis tahes merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks sadamas.

| b) | Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

Laevad, mis sisenevad ühenduse vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest.

| c) | Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügiretk lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.
  Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:






  A. | VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2 |
| --- | --- | --- |

c)

Erandina punkti 1.2 sätetest loetakse püügiretk lõppenuks, kui laev lahkub ühenduse vetest või siseneb ühenduse sadamasse, kus kogu tema saak lossitakse.

Laevad lahkuvad ühenduse vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:

A.

VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2

| B. | IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 EL |
| --- | --- |

B.

IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 EL

| C. | IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8. |
| --- | --- |

C.

IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8.

Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne mõnele eespool nimetatud kontrollmarsruudile saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seire keskust kas elektronposti või telefoni teel vastavalt punktile 1. Teatises nimetatakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollmarsruut, mille kaudu laev kavatseb lahkuda.

Laev ei lahku kontrollmarsruudi piirkonnast, kuni ta pole saanud kinnitust teatise kättesaamise kohta ega juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal teatisel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ühenduse vetest lahkumiseni.

Ilma et see piiraks merel tehtavaid kontrolle, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks Lerwicki või Scrabsteri sadamas.

| d) | Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:






  i) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta, |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduse vetest läbisõitvad kalalaevad peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et neid ei oleks võimalik kohe kasutada:

i)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ning trosside küljest lahti võtta,

| ii) | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

ii)

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

---

(1)  Püügiretk on reis, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse püügipiirkonda, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega, ja lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest piirkonnast.

(2)  m = kohustuslik

(3)  o = vabatahtlik

(4)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(5)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(6)  Püügiretk on reis, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse püügipiirkonda, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega, ja lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest piirkonnast.

(7)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(8)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(9)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(10)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(11)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(12)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(13)  Vabatahtlik vastuvõtvale laevale.

---

VII LISA

SULETUD PIIRKOND NAFO RAJOONIS 30

NAFO rajoonis 30 suletakse järgmine piirkond kogu kalastustegevuseks püügivahenditega, mis puutuvad kokku merepõhjaga.

Image

---

VIII LISA

I OSA

Sadamariigi kontrollivormid

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM PSC 1

A OSA: Täidab kalalaeva kapten

| Laeva nimi | IMO nimber (1) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| --- | --- | --- | --- |
| INMARSAT number | Faks | Telefon | E-post |
| Lossimis- või ümberlaadimissadam | Eeldatav saabumisaeg |
| | Kuupäev: | Kellaaeg (UTC): |
| Pardal oleva kalasaagi üldkogus | Lossitav kogus (2) |
| Liik (3) | Toode (4) | ICES püügipiirkond | Toote mass (kg) | Liik (3) | Toode (4) | ICES püügipiirkond | Toote mass (kg) |

Laeva nimi

IMO nimber (1)

Raadiokutsung

Lipuriik

INMARSAT number

Faks

Telefon

E-post

Lossimis- või ümberlaadimissadam

Eeldatav saabumisaeg

Kuupäev:

Kellaaeg (UTC):

Pardal oleva kalasaagi üldkogus

Lossitav kogus (2)

Liik (3)

Toode (4)

ICES püügipiirkond

Toote mass (kg)

Liik (3)

Toode (4)

ICES püügipiirkond

Toote mass (kg)

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuliikmesriik

| Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei” | Jah | Ei |
| --- | --- | --- |
| a) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei”

Jah

Ei

a)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks

| b) | pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |
| --- | --- |

b)

pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada

| c) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |
| --- | --- |

c)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas

| d) | kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega |
| --- | --- |

d)

kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega

Lipuliikmesriigi kinnitus

Ma kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.

Nimi ja amet

Kuupäev

Allkiri

Ametlik tempel

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik

| Sadamariigi nimi | Antud luba | Kuupäev | Allkiri | Tempel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jah ...
  Ei ... | | | |

Sadamariigi nimi

Antud luba

Kuupäev

Allkiri

Tempel

Jah ...

Ei ...

SADAMARIIGI KONTROLLIVORM PSC 2 (5)

A OSA: Täidab kalalaeva kapten

| Laeva nimi | IMO number (6) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| --- | --- | --- | --- |
| INMARSAT number | Faks | Telefon | E-post |
| Lossimis- või ümberlaadimissadam | Eeldatav saabumisaeg |
| | Kuupäev: | Kellaaeg (UTC): |
| Teave doonorlaeva kalapüügi kohta |
| Laeva nimi | IMO number (6) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| Pardal oleva kalasaagi üldkogus | Lossitav kogus (7) |
| Liik (8) | Toode (9) | ICESi püügipiirkond | Toote mass (kg) | Liik (8) | Toode (9) | ICESi püügipiirkond | Toote mass (kg) |

Laeva nimi

IMO number (6)

Raadiokutsung

Lipuriik

INMARSAT number

Faks

Telefon

E-post

Lossimis- või ümberlaadimissadam

Eeldatav saabumisaeg

Kuupäev:

Kellaaeg (UTC):

Teave doonorlaeva kalapüügi kohta

Laeva nimi

IMO number (6)

Raadiokutsung

Lipuriik

Pardal oleva kalasaagi üldkogus

Lossitav kogus (7)

Liik (8)

Toode (9)

ICESi püügipiirkond

Toote mass (kg)

Liik (8)

Toode (9)

ICESi püügipiirkond

Toote mass (kg)

B OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab lipuliikmesriik

| Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei” | Jah | Ei |
| --- | --- | --- |
| a) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks |

Kalalaeva lipuliikmesriik peab vastama järgmistele küsimustele, märkides kas „Jah” või „Ei”

Jah

Ei

a)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli piisavalt kvoote teatatud kalaliikide püüdmiseks

| b) | pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada |
| --- | --- |

b)

pardal olevad kalakogused on korralikult ette kantud ja arvesse võetud kõigi koguse- või püügipiirangute arvutamisel, mida võidakse kohaldada

| c) | kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas |
| --- | --- |

c)

kalalaeval, kes teatas kalapüügist, oli luba püüda kala teatatud piirkonnas

| d) | kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega |
| --- | --- |

d)

kalalaeva asumine teatatud püügipiirkonnas on kontrollitud laevaseiresüsteemi andmetega

Lipuliikmesriigi kinnitus

Kinnitan, et eespool esitatud teave on minule teadaolevatel andmetel täielik, vastab tõele ja on õige.

Nimi ja amet

Kuupäev

Allkiri

Ametlik tempel

C OSA: Ainult ametlikuks kasutamiseks – täidab sadamariik

| Sadamariigi nimi | Antud luba | Kuupäev | Allkiri | Tempel |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jah ...
  Ei ... | | | |

Sadamariigi nimi

Antud luba

Kuupäev

Allkiri

Tempel

Jah ...

Ei ...

II OSA

ETTEKANNE SADAMARIIGI KONTROLLINSPEKTSIOONI KOHTA (PSC 3) (10)

A.   INSPEKTEERIMISE VIIDE

| Sadamariik | Lossimis- või ümberlaadimissadam |
| --- | --- |
| Laeva nimi | Lipuriik | IMO number (11) | Sise raadiokutsung |
| Lossimise/ümberlaadimise algus | Kuupäev | Kellaaeg |
| Lossimise/ümberlaadimise lõpp | Kuupäev | Kellaaeg |

Sadamariik

Lossimis- või ümberlaadimissadam

Laeva nimi

Lipuriik

IMO number (11)

Sise raadiokutsung

Lossimise/ümberlaadimise algus

Kuupäev

Kellaaeg

Lossimise/ümberlaadimise lõpp

Kuupäev

Kellaaeg

B.   INSPEKTEERIMISE ÜKSIKASJAD

| Doonorlaeva nimi | IMO number (11) | Raadiokutsung | Lipuriik |
| --- | --- | --- | --- |

Doonorlaeva nimi

IMO number (11)

Raadiokutsung

Lipuriik

B1.   lossitud või ümberlaaditud kala

| Liik (12) | Toode (13) | ICES püügipiirkond | Toote mass (kg) | Erinevus (kg) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust | Erinevus ( %) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liik (12)

Toode (13)

ICES püügipiirkond

Toote mass (kg)

Erinevus (kg) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust

Erinevus ( %) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust

B2.   teave lossimise kohta, milleks anti luba ilma lipuriigi kinnituseta

| Lao nimi, pädeva asutuse nimetus, kinnituse saamise tähtaeg |
| --- |

Lao nimi, pädeva asutuse nimetus, kinnituse saamise tähtaeg

B3.   pardale jäetud kala

| Liik (12) | Toode (13) | ICES püügipiirkond | Toote mass (kg) | Erinevus (kg) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust | Erinevus ( %) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Liik (12)

Toode (13)

ICES püügipiirkond

Toote mass (kg)

Erinevus (kg) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust

Erinevus ( %) vormis PSC 1 või PSC 2 esitatud toote kaalust

C.   INSPEKTEERIMISE TULEMUSED

| Inspekteerimise algus | Kuupäev | Kellaaeg |
| --- | --- | --- |
| Inspekteerimise lõpp | Kuupäev | Kellaaeg |
| Märkused |
| Märgatud rikkumised (14) |
| Artikkel | Nimetage NEAFCi sätted, mida on rikutud, ja tehke kokkuvõte sellekohastest faktidest. |
| Inspektori nimi | Inspektori allkiri | Kuupäev ja koht |

Inspekteerimise algus

Kuupäev

Kellaaeg

Inspekteerimise lõpp

Kuupäev

Kellaaeg

Märkused

Märgatud rikkumised (14)

Artikkel

Nimetage NEAFCi sätted, mida on rikutud, ja tehke kokkuvõte sellekohastest faktidest.

Inspektori nimi

Inspektori allkiri

Kuupäev ja koht

D.   KAPTENI MÄRKUSED

| Mina, allakirjutanu, laeva kapten, kinnitan käesolevaga, et käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste.
  Allkiri: ... Kuupäev: ... |
| --- |

Mina, allakirjutanu, laeva kapten, kinnitan käesolevaga, et käesoleva aruande koopia on minule üle antud märgitud kuupäeval. Minu allkiri ei tähenda minu nõustumist käesoleva ettekande ühegi osaga, peale minu oma märkuste.

Allkiri: ... Kuupäev: ...

E.   KOOPIATE JAOTAMINE

| Koopia lipuriigile | Koopia NEAFCi sekretärile |
| --- | --- |

Koopia lipuriigile

Koopia NEAFCi sekretärile

---

(1)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO (Rahvusvaheline Mereorganisatsioon) numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(2)  Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.

(3)  FAO kolmetäheline liigi kood.

(4)  Toodete kirjeldused – käesoleva lisa liide.

(5)  Iga doonorlaeva kohta täidetakse eraldi vorm.

(6)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(7)  Vajaduse korral kasutatakse lisalehti.

(8)  FAO kolmetäheline liigi kood.

(9)  Toote kirjeldused käesoleva lisa liite kohaselt.

(10)  Kui laev on osalenud ümberlaadimises, kasutatakse iga doonorlaeva kohta eraldi vormi.

(11)  Kalalaevad, kellele ei ole omistatud IMO numbrit, esitavad oma välise registrinumbri.

(12)  FAO kolmetäheline liigi kood.

(13)  Toote kirjeldused vastavalt käesoleva lisa liites esitatule.

(14)  Kui tegemist on rikkumisega, mis on seotud kalapüügiga NEAFCi konventsiooni piirkonnas, tuleb esitada viide NEAFCi 17. novembri 2006. aasta kontrolli- ja rakendusmeetmete asjakohasele artiklile.

VIII Lisa liide

Tooted ja pakendid

A.   Toote liigi koodid

| Kood | Toote liik |
| --- | --- |
| A | Tervelt – külmutatud |
| B | Tervelt – külmutatud (keedetud) |
| C | Roogitud, peaga – külmutatud |
| D | Roogitud, peata – külmutatud |
| E | Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud |
| F | Nahata filee – luudega – külmutatud |
| G | Nahata filee – luudeta – külmutatud |
| H | Nahaga filee – luudega – külmutatud |
| I | Nahaga filee – luudeta – külmutatud |
| J | Soolakala |
| K | Marineeritud kala |
| L | Konserveeritud kala |
| M | Õlis |
| N | Tervest kalast valmistatud kalajahu |
| O | Sisikonnast valmistatud jahu |
| P | Muu (täpsustada) |

Kood

Toote liik

A

Tervelt – külmutatud

B

Tervelt – külmutatud (keedetud)

C

Roogitud, peaga – külmutatud

D

Roogitud, peata – külmutatud

E

Roogitud, peata – korrastatud – külmutatud

F

Nahata filee – luudega – külmutatud

G

Nahata filee – luudeta – külmutatud

H

Nahaga filee – luudega – külmutatud

I

Nahaga filee – luudeta – külmutatud

J

Soolakala

K

Marineeritud kala

L

Konserveeritud kala

M

Õlis

N

Tervest kalast valmistatud kalajahu

O

Sisikonnast valmistatud jahu

P

Muu (täpsustada)

B.   Pakendi tüüp

| Kood | Liik |
| --- | --- |
| CRT | pappkarbid |
| BOX | kastid |
| BGS | kotid |
| BLC | plokid |

Kood

Liik

CRT

pappkarbid

BOX

kastid

BGS

kotid

BLC

plokid

---

IX LISA

SIHTPÜÜGI KEELD CCAMLRi PIIRKONNAS

| Sihtliigid | Püügipiirkond | Keeluaeg |
| --- | --- | --- |
| Haid (kõik liigid) | Konventsiooniala | Kogu aasta |
| Notothenia rossii | FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala
  FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus
  FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus | Kogu aasta |
| Merikogerlased | FAO 48.1 Antarktika (1)

  FAO 48.2 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri


  Electrona carlsbergi
   (1) | FAO 48.3 | Kogu aasta |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5 Antarktika | 1.12.2007 kuni 30.11.2008 |
| Dissostichus spp. | FAO 88.3 Antarktika (1)

  FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

  FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o 20' E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79o 20' E (1)

  FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

  FAO 58.4.4 Antarktika (1)

  FAO 58.6 Antarktika (1)

  FAO 58.7 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1)
   (2) | Kogu aasta |
| Kõik liigid, välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2007 kuni 30.11.2008 |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) | Kogu aasta |

Sihtliigid

Püügipiirkond

Keeluaeg

Haid (kõik liigid)

Konventsiooniala

Kogu aasta

Notothenia rossii

FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala

FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus

FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia saare ümbrus

Kogu aasta

Merikogerlased

FAO 48.1 Antarktika (1)

FAO 48.2 Antarktika (1)

Kogu aasta

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Electrona carlsbergi
   (1)

FAO 48.3

Kogu aasta

Dissostichus spp.

FAO 48.5 Antarktika

1.12.2007 kuni 30.11.2008

Dissostichus spp.

FAO 88.3 Antarktika (1)

FAO 58.5.1 Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2 Antarktika ida pool 79o 20' E ja väljaspool majandusvööndit lääne pool 79o 20' E (1)

FAO 88.2 Antarktika põhja pool 65o S (1)

FAO 58.4.4 Antarktika (1)

FAO 58.6 Antarktika (1)

FAO 58.7 Antarktika (1)

Kogu aasta

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)
   (2)

Kogu aasta

Kõik liigid, välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2007 kuni 30.11.2008

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1)

Kogu aasta

---

(1)  Välja arvatud teadustöö eesmärgil.

(2)  Välja arvatud riikliku jurisdiktsiooni all olevad veed (majandusvööndid).

---

X LISA

PÜÜGI- JA KAASPÜÜGI PIIRANGUD CCAMLRi PIIRKONNA UUTES JA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES KALANDUSAASTAL 2008-2009

| Ala-piirkond/rajoon | Piirkond | Hooaeg | SSRU | Dissostichus spp. püügipiirang (tonnides) | Kaaspüügi piirang (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Railased | Macrourus spp. | Muud liigid |
| 48.6 | Kogu rajoon | 1.12.2007 kuni 30.11.2008 | | 200 põhja pool 60o S
  200 lõuna pool 60o S | Kogu rajoon 50 | Kogu rajoon 32 | Kogu rajoon 20 |
| 58.4.1 | Kogu rajoon | 1.12.2007 kuni 30.11.2008 | Alapiirkond kokku | 600 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu
  rajoon:
  96 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.2 | Kogu rajoon | 1.12.2007 kuni 30.11.2008 | Alapiirkond kokku | 780 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  124 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.3a) | Kogu rajoon väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni | 1.5.2008 kuni 31.8.2008 | Ei kohaldata | 250 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  26 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.3b) | Kogu rajoon väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni | 1.5.2008 kuni 31.8.2008 | Ei kohaldata | 150 põhja pool 60o | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  80 | Kogu rajoon:
  20 |
| 88.1 | Kogu alapiirkond | 1.12.2007 kuni 31.8.2008 | Alapiirkond kokku | 2 660 | 133 | 426 | 20 |
| 88.2 | Lõuna pool 65o S | 1.12.2007 kuni 31.8.2008 | Alapiirkond kokku | 547 (1) | 50 (1) | 88 (1) | 20 |

Ala-piirkond/rajoon

Piirkond

Hooaeg

SSRU

Dissostichus spp. püügipiirang (tonnides)

Kaaspüügi piirang (tonnides)

Railased

Macrourus spp.

Muud liigid

48.6

Kogu rajoon

1.12.2007 kuni 30.11.2008

200 põhja pool 60o S

200 lõuna pool 60o S

Kogu rajoon 50

Kogu rajoon 32

Kogu rajoon 20

58.4.1

Kogu rajoon

1.12.2007 kuni 30.11.2008

Alapiirkond kokku

600

Kogu rajoon:

50

Kogu

rajoon:

96

Kogu rajoon:

20

58.4.2

Kogu rajoon

1.12.2007 kuni 30.11.2008

Alapiirkond kokku

780

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

124

Kogu rajoon:

20

58.4.3a)

Kogu rajoon väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni

1.5.2008 kuni 31.8.2008

Ei kohaldata

250

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

26

Kogu rajoon:

20

58.4.3b)

Kogu rajoon väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni

1.5.2008 kuni 31.8.2008

Ei kohaldata

150 põhja pool 60o

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

80

Kogu rajoon:

20

88.1

Kogu alapiirkond

1.12.2007 kuni 31.8.2008

Alapiirkond kokku

2 660

133

426

20

88.2

Lõuna pool 65o S

1.12.2007 kuni 31.8.2008

Alapiirkond kokku

547 (1)

50 (1)

88 (1)

20

---

(1)  Kaaspüügiliikide püügipiirangud väikeste uurimisüksuste (SSRU) kohta, kohaldatakse alapiirkonna kaaspüügipiirangute raames järgmiselt:

| — | railased: 5 % Dissostichus spp. püügipiirangust või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem; |
| --- | --- |

—

railased: 5 % Dissostichus spp. püügipiirangust või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem;

| — | Macrourus spp.: 16 % Dissostichus spp. püügipiirangust; |
| --- | --- |

—

Macrourus spp.: 16 % Dissostichus spp. püügipiirangust;

| — | muud liigid: 20 tonni SSRU kohta. |
| --- | --- |

—

muud liigid: 20 tonni SSRU kohta.

---

XI LISA

TAVALISE HIILGEVÄHI PÜÜGIS OSALEMISE KAVATSUSE TEATIS

Image

---

XII LISA

I OSA

SEAFO ümberlaadimisdeklaratsioon

Image

ÜMBERLAADIMISDEKLARATSIOON

1.   Üldeeskiri

Ümberlaadimise puhul kannab asjaomase laeva kapten ümberlaaditavad kogused deklaratsiooni. Ümberlaadimisdeklaratsiooni koopia antakse vastuvõtva laeva kaptenile.

2.   Täitmise kord

| a) | Ümberlaadimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult. |
| --- | --- |

a)

Ümberlaadimisdeklaratsioon tuleb täita loetavalt ja kustumatult.

| b) | Ümberlaadimisdeklaratsioonis ei tohi olla ühtegi kustutamist ega ülekirjutamist. Ebaõige sissekande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne ning märgitakse kapteni või tema esindaja initsiaalid. |
| --- | --- |

b)

Ümberlaadimisdeklaratsioonis ei tohi olla ühtegi kustutamist ega ülekirjutamist. Ebaõige sissekande peale tõmmatakse kriips ja selle järele tehakse uus sissekanne ning märgitakse kapteni või tema esindaja initsiaalid.

| c) | Iga sooritatud ümberlaadimise kohta täidetakse üks ümberlaadimisdeklaratsioon. |
| --- | --- |

c)

Iga sooritatud ümberlaadimise kohta täidetakse üks ümberlaadimisdeklaratsioon.

| d) | Kapten allkirjastab ümberlaadimisdeklaratsiooni iga lehekülje. |
| --- | --- |

d)

Kapten allkirjastab ümberlaadimisdeklaratsiooni iga lehekülje.

3.   Kapteni kohustused seoses lossimisdeklaratsiooni ja ümberlaadimisdeklaratsiooniga

Laeva kapten tõendab oma initsiaalide ja allkirjaga, et ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud hinnangulised kogused on põhjendatud. Ümberlaadimisdeklaratsioone säilitatakse üks aasta.

4.   Esitatav teave

SEAFO ümberlaadimisdeklaratsiooni vormil esitatakse, järgides kõnealuse vormi joonealuste märkuste juhendeid, hinnangulised ümberlaaditavad kogused iga kalaliigi ja iga konkreetse püügiretke kohta.

5)   Edastamise kord

| a) | Kui ümberlaadimine toimub lepinguosalise lipu all sõitvasse või lepinguosalises riigis registreeritud laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni esimene koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile. Kõnealuse dokumendi originaal vastavalt olukorrale kas antakse nõudmise korral üle või saadetakse 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud. |
| --- | --- |

a)

Kui ümberlaadimine toimub lepinguosalise lipu all sõitvasse või lepinguosalises riigis registreeritud laeva, antakse ümberlaadimisdeklaratsiooni esimene koopia üle vastuvõtva laeva kaptenile. Kõnealuse dokumendi originaal vastavalt olukorrale kas antakse nõudmise korral üle või saadetakse 48 tunni jooksul pärast lossimise lõpetamist või sadamasse saabumisel selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud.

| b) | Kui ümberlaadimine toimub kolmanda riigi lipu all sõitvasse laeva, antakse originaaldokument vastavalt olukorrale kas üle või saadetakse nii ruttu kui võimalik selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud. |
| --- | --- |

b)

Kui ümberlaadimine toimub kolmanda riigi lipu all sõitvasse laeva, antakse originaaldokument vastavalt olukorrale kas üle või saadetakse nii ruttu kui võimalik selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud.

| c) | Kui kaptenil ei ole võimalik saata ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali määratud tähtajaks selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud, edastatakse deklaratsioonis nõutud teave asjaomastele asutustele raadio teel või mõnel muul viisil. |
| --- | --- |

c)

Kui kaptenil ei ole võimalik saata ümberlaadimisdeklaratsiooni originaali määratud tähtajaks selle lepinguosalise riigi ametiasutustele, mille lipu all laev sõidab või kus laev on registreeritud, edastatakse deklaratsioonis nõutud teave asjaomastele asutustele raadio teel või mõnel muul viisil.

Teave edastatakse tavaliselt kasutatava raadiojaama kaudu nii, et teatele eelneb laeva nimi, raadiokutsung ja pardatähis ning laevakapteni nimi.

Kui laeval ei ole võimalik teadet saata, võib mõni teine laev teha seda kõnealuse laeva nimel või selle teabe võib saata muul viisil.

Kapten tagab, et raadiojaamadesse saadetud teave edastatakse kirjalikult asjaomastele asutustele.

II OSA

Linnutõrjeliinide (tori liinide) valmistamis- ja kasutamisjuhendid

| 1. | Käesolevad juhendid on koostatud selleks, et abistada õngejadasid kasutavatel kalapüügilaevadel valmistada ja kasutada linnutõrjeliine. Kuigi juhendid on küllaltki selged, kutsutakse nende kasutajaid üles neid liine oma kogemuste põhjal täiustama. Juhendites võetakse arvesse keskkonna- ja töökorralduslikke tegureid, vettelaskmise kiirust ja laeva suurust; need tegurid mõjutavad linnutõrjeliini tõhusust söötade kaitsmisel lindude eest. Tori liini kujundust ja kasutamisviisi võib muuta nende tegurite arvestamiseks, kui see ei kahjusta liini tõhusust. Võib ette näha tori liinide jätkuvat täiustamist ja seetõttu tuleb need juhendid edaspidi läbi vaadata. |
| --- | --- |

1.

Käesolevad juhendid on koostatud selleks, et abistada õngejadasid kasutavatel kalapüügilaevadel valmistada ja kasutada linnutõrjeliine. Kuigi juhendid on küllaltki selged, kutsutakse nende kasutajaid üles neid liine oma kogemuste põhjal täiustama. Juhendites võetakse arvesse keskkonna- ja töökorralduslikke tegureid, vettelaskmise kiirust ja laeva suurust; need tegurid mõjutavad linnutõrjeliini tõhusust söötade kaitsmisel lindude eest. Tori liini kujundust ja kasutamisviisi võib muuta nende tegurite arvestamiseks, kui see ei kahjusta liini tõhusust. Võib ette näha tori liinide jätkuvat täiustamist ja seetõttu tuleb need juhendid edaspidi läbi vaadata.

2.   Tori liini kujundus

| 2.1. | Soovitatakse kasutada tori liini pikkusega 150 m. Liini vees oleva osa läbilõike diameeter võib olla suurem veepealse osa läbilõike diameetrist. See suurendab tõmmet ja vähendab seega liini pikendamise vajadust, võttes samas arvesse vettelaskmise kiirust ja söötade vettevajumiseks kuluvat aega. Vee kohal olev osa peaks olema peenest (nt umbes 3-millimeetrise jämedusega) nöörist, mis oleks silmatorkavat värvi, näiteks punane või oranž. |
| --- | --- |

2.1.

Soovitatakse kasutada tori liini pikkusega 150 m. Liini vees oleva osa läbilõike diameeter võib olla suurem veepealse osa läbilõike diameetrist. See suurendab tõmmet ja vähendab seega liini pikendamise vajadust, võttes samas arvesse vettelaskmise kiirust ja söötade vettevajumiseks kuluvat aega. Vee kohal olev osa peaks olema peenest (nt umbes 3-millimeetrise jämedusega) nöörist, mis oleks silmatorkavat värvi, näiteks punane või oranž.

| 2.2. | Liini veepealne osa peaks olema piisavalt kerge, et tema liikumine oleks ennustamatu, kuna muidu võiksid linnud sellega harjuda, ja piisavalt raske, et tuul ei kallutaks seda kõrvale. |
| --- | --- |

2.2.

Liini veepealne osa peaks olema piisavalt kerge, et tema liikumine oleks ennustamatu, kuna muidu võiksid linnud sellega harjuda, ja piisavalt raske, et tuul ei kallutaks seda kõrvale.

| 2.3. | Parim lahendus on kinnitada liin laeva külge tugeva pöördtrumli abil, et vältida liini sassiminekut. |
| --- | --- |

2.3.

Parim lahendus on kinnitada liin laeva külge tugeva pöördtrumli abil, et vältida liini sassiminekut.

| 2.4. | Peletuspaelad peaksid olema võimalikult silmatorkavast materjalist ja liikuma kiiresti ja ennustamatult (nt tugev peenike traat punases polüuretaantorus), mis on riputatud tori liini külge kinnitatud tugeva kolmesoonelise trumli külge (selleks, et vähendada sassimineku ohtu) ja need peavad ulatuma rippudes otse veepinna kohale. |
| --- | --- |

2.4.

Peletuspaelad peaksid olema võimalikult silmatorkavast materjalist ja liikuma kiiresti ja ennustamatult (nt tugev peenike traat punases polüuretaantorus), mis on riputatud tori liini külge kinnitatud tugeva kolmesoonelise trumli külge (selleks, et vähendada sassimineku ohtu) ja need peavad ulatuma rippudes otse veepinna kohale.

| 2.5. | Peletuspaelte vahekaugus ei tohiks olla üle 5-7 meetri. Oleks hea, kui paelad oleksid paarikaupa. |
| --- | --- |

2.5.

Peletuspaelte vahekaugus ei tohiks olla üle 5-7 meetri. Oleks hea, kui paelad oleksid paarikaupa.

| 2.6. | Iga paelte paari peaks olema võimalik klambri abil ära võtta, siis on liini kokkupakkimine hõlpsam. |
| --- | --- |

2.6.

Iga paelte paari peaks olema võimalik klambri abil ära võtta, siis on liini kokkupakkimine hõlpsam.

| 2.7. | Paelte arv peaks vastama jada vettelaskmise kiirusele laevalt; väiksema vettelaskmise kiiruse juures on vaja rohkem paelu. Vettelaskmise kiiruse kümne sõlme puhul on kohane kasutada kolme paari. |
| --- | --- |

2.7.

Paelte arv peaks vastama jada vettelaskmise kiirusele laevalt; väiksema vettelaskmise kiiruse juures on vaja rohkem paelu. Vettelaskmise kiiruse kümne sõlme puhul on kohane kasutada kolme paari.

3.   Tori liinide kasutamine

| 3.1. | Liin tuleb üles riputada laeva külge kinnitatud mastilt. Tori mast tuleb panna nii kõrgele kui võimalik, nii et liin kaitseks sööta pikemal alal ahtri taga ja ei takerduks püünisesse. Mida kõrgem on mast, seda paremini on söödad kaitstud. Näiteks võimaldab veepinnast 6 m kõrgusele ulatuv mast kaitsta söötasid umbes 100 m ulatuses. |
| --- | --- |

3.1.

Liin tuleb üles riputada laeva külge kinnitatud mastilt. Tori mast tuleb panna nii kõrgele kui võimalik, nii et liin kaitseks sööta pikemal alal ahtri taga ja ei takerduks püünisesse. Mida kõrgem on mast, seda paremini on söödad kaitstud. Näiteks võimaldab veepinnast 6 m kõrgusele ulatuv mast kaitsta söötasid umbes 100 m ulatuses.

| 3.2. | Tori liin tuleb riputada nii, et peletuspaelad asuksid söötadega konksude kohal. |
| --- | --- |

3.2.

Tori liin tuleb riputada nii, et peletuspaelad asuksid söötadega konksude kohal.

| 3.3. | Parem on kasutada mitut tori liini, nii saab söötasid kaitsta lindude eest veel paremini. |
| --- | --- |

3.3.

Parem on kasutada mitut tori liini, nii saab söötasid kaitsta lindude eest veel paremini.

| 3.4. | Kuna liin võib katki või sassi minna, peaks laeva pardal olema varuliine, millega seda asendada ja tagada kalapüügi katkestamatu jätkamise võimalus. |
| --- | --- |

3.4.

Kuna liin võib katki või sassi minna, peaks laeva pardal olema varuliine, millega seda asendada ja tagada kalapüügi katkestamatu jätkamise võimalus.

| 3.5. | Kui kalurid kasutavad söötade heitmise masinat, siis peavad nad tagama tori liini ja selle masina koordineeritud toimimise:






  a) | on vaja tagada, et masin heidaks söödad otse tori liiniga kaitstud alasse ja |
| --- | --- | --- |

3.5.

Kui kalurid kasutavad söötade heitmise masinat, siis peavad nad tagama tori liini ja selle masina koordineeritud toimimise:

a)

on vaja tagada, et masin heidaks söödad otse tori liiniga kaitstud alasse ja

| b) | kui kasutatakse masinat, mis heidab söötasid pakpoordi ja tüürpoordi suunas, siis tuleb kasutada kahte tori liini. |
| --- | --- |

b)

kui kasutatakse masinat, mis heidab söötasid pakpoordi ja tüürpoordi suunas, siis tuleb kasutada kahte tori liini.

| 3.6. | Kalurid võiksid tori liinide väljalaskmise ja kokkupanemise hõlbustamiseks kasutada käsi-, elektrilist või hüdraulilist vintsi. |
| --- | --- |

3.6.

Kalurid võiksid tori liinide väljalaskmise ja kokkupanemise hõlbustamiseks kasutada käsi-, elektrilist või hüdraulilist vintsi.

---

XIII LISA

Atlandi ookeani põhjaosas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevad laevad

| 1. | Komisjon teavitab liikmesriike viivitamata muude riikide kui Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalisriikide lipu all sõitvatest laevadest, mida on nähtud tegelemas kalapüügiga NEACFi konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas ning mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade esialgsesse loetellu, mida kahtlustatakse konventsiooni alusel kehtestatud soovituste eiramises. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid:






  a) | sadamasse saabuvatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile; |
| --- | --- | --- |

1.

Komisjon teavitab liikmesriike viivitamata muude riikide kui Kirde-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) osalisriikide lipu all sõitvatest laevadest, mida on nähtud tegelemas kalapüügiga NEACFi konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas ning mille Kirde-Atlandi kalanduskomisjon (NEAFC) on kandnud nende laevade esialgsesse loetellu, mida kahtlustatakse konventsiooni alusel kehtestatud soovituste eiramises. Kõnealuste laevade suhtes kohaldatakse järgmisi meetmeid:

a)

sadamasse saabuvatele laevadele ei anta luba seal lossimiseks või ümberlaadimiseks ning pädevad asutused kontrollivad neid. Kõnealune kontrollimine hõlmab laeva dokumente, püügipäevikuid, püügivahendeid, pardal olevat saaki ja kõike muud, mis on seotud laeva tegevusega konventsiooniga reguleeritavas piirkonnas. Teave kontrollimise tulemuste kohta edastatakse viivitamata komisjonile;

| b) | liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista kõnealuseid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega nendega ühistes püügioperatsioonides; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi lipu all sõitvad kalalaevad, abilaevad, tankerid, emalaevad ja kaubalaevad ei abista kõnealuseid laevu mingil moel ega osale nende ümberlaadimises ega nendega ühistes püügioperatsioonides;

| c) | kõnealuseid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega. |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid laevu ei varustata sadamates teemoona, kütuse ega muude teenustega.

| 2. | Lisaks punktis 1 osutatud meetmetele kohaldatakse laevade suhtes, mille NEAFC on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, järgmisi meetmeid:






  a) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele keelatakse sissesõit ühenduse sadamasse; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisaks punktis 1 osutatud meetmetele kohaldatakse laevade suhtes, mille NEAFC on kandnud nende laevade loetellu, mille puhul on kinnitust leidnud tegelemine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, järgmisi meetmeid:

a)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele keelatakse sissesõit ühenduse sadamasse;

| b) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud; |
| --- | --- |

b)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele ei anta luba kalapüügiks ühenduse vetes ning nende prahtimine on keelatud;

| c) | ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kala import on keelatud; |
| --- | --- |

c)

ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatelt laevadelt pärit kala import on keelatud;

| d) | liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest. |
| --- | --- |

d)

liikmesriigid keelduvad andmast ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevatele laevadele luba sõita nende lipu all ja soovitavad importijatel, vedajatel ja muudel asjaomastel sektoritel hoiduda kõnealuste laevadega läbirääkimiste pidamisest ja nende püütud kala ümberlaadimisest.

| 3. | Punktis 2 osutatud laevad ning laevad, mis on kantud Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) kehtestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetellu, on loetletud käesoleva lisa liites. |
| --- | --- |

3.

Punktis 2 osutatud laevad ning laevad, mis on kantud Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) kehtestatud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetellu, on loetletud käesoleva lisa liites.

| 4. | Komisjon muudab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu vastavaks NEAFCi ja NAFO loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu. |
| --- | --- |

4.

Komisjon muudab ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu vastavaks NEAFCi ja NAFO loetelule, niipea kui NEAFC võtab vastu uue ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade loetelu.

XIII Lisa liide

Loend järgmiste IMO numbritega laevade kohta, mille NEAFC ja NAFO on tunnistanud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelenud laevadeks

| Laeva IMO (1) number | Laeva nimi (2) | Lipuriik (2) |
| --- | --- | --- |
| 7 612 321 | AVIOR | Gruusia |
| 8 522 030 | CARMEN | Gruusia (varem) |
| 7 700 104 | CEFEY | Venemaa |
| 8 422 852 | DOLPHIN | Venemaa |
| 8 522 119 | EVA | Gruusia (varem) |
| 7 321 374 | ENXEMBRE | Panama |
| 6 719 419 | GORILERO | Panama |
| 7 332 218 | IANNIS I | Panama |
| 8 028 424 | CLIFF | Kambodža |
| 8 422 838 | ISABELLA | Gruusia (varem) |
| 8 522 042 | JUANITA | Gruusia (varem) |
| 6 614 700 | KABOU | Guinea Conakry |
| 7 385 174 | MURTOSA | Togo |
| 8 326 319 | PAVLOVSK | Venemaa |
| 8 914 221 | POLESTAR | Panama |
| 8 522 169 | ROSITA | Gruusia (varem) |
| 8 421 937 | NIKOLAY CHUDOTVORETS | Venemaa |
| 7 347 407 | SUNNY JANE | |
| 8 606 836 | ULLA | Gruusia (varem) |
| 7 436 533 | MARLIN | Gruusia |

Laeva IMO (1) number

Laeva nimi (2)

Lipuriik (2)

7 612 321

AVIOR

Gruusia

8 522 030

CARMEN

Gruusia (varem)

7 700 104

CEFEY

Venemaa

8 422 852

DOLPHIN

Venemaa

8 522 119

EVA

Gruusia (varem)

7 321 374

ENXEMBRE

Panama

6 719 419

GORILERO

Panama

7 332 218

IANNIS I

Panama

8 028 424

CLIFF

Kambodža

8 422 838

ISABELLA

Gruusia (varem)

8 522 042

JUANITA

Gruusia (varem)

6 614 700

KABOU

Guinea Conakry

7 385 174

MURTOSA

Togo

8 326 319

PAVLOVSK

Venemaa

8 914 221

POLESTAR

Panama

8 522 169

ROSITA

Gruusia (varem)

8 421 937

NIKOLAY CHUDOTVORETS

Venemaa

7 347 407

SUNNY JANE

8 606 836

ULLA

Gruusia (varem)

7 436 533

MARLIN

Gruusia

---

(1)  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.

(2)  Laevade nimesid ja lippusid käsitlevad muudatused ja lisateave on esitatud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni veebilehel: www.neafc.org.

---

XIV LISA

RESOLUTSIOON GFCM/31/2007/2

GEOGRAAFILISTE ALAPIIRKONDADE KEHTESTAMINE GFCMi TERRITOORIUMIL

Vahemere üldine kalanduskomisjon (GFCM),

TUNNISTADES vajadust koguda andmeid, jälgida kalandust ja hinnata kalavarusid georefereeritud viisil;

TULETADES MEELDE teadusliku nõuandekomitee ja selle allkomiteede jõupingutusi, et määrata GFCMi territooriumi (FAO piirkond 37) alapiirkondade jaoks kindlaks asjakohased piirid;

VÕTTES ARVESSE komisjoni 26. istungil (2001) tehtud otsust kehtestada GFCMi territooriumil geograafilised alapiirkonnad;

VÕTTES ARVESSE teadusliku nõuandekomitee üheksandal istungil esitatud soovitust,

KEHTESTAB:

| 1. | geograafilised alapiirkonnad GFCMi territooriumil 1., 2. ja 3. lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

1.

geograafilised alapiirkonnad GFCMi territooriumil 1., 2. ja 3. lisas esitatud kujul.

1. LISA

GFCMi geograafiliste alapiirkondade kaart

Image

2. LISA

GFCMI GEOGRAAFILISTE ALAPIIRKONDADE TABEL

| FAO ALA-PIIRKOND | FAO STATISTILISED RAJOONID | GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (teadusliku nõuandekomitee 9. istung) | GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| LÄÄNEOSA | 1.1 | BALEAARID |

FAO ALA-PIIRKOND

FAO STATISTILISED RAJOONID

GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (teadusliku nõuandekomitee 9. istung)

GEOGRAAFILISED ALAPIIRKONNAD (2007)

LÄÄNEOSA

1.1

BALEAARID

| 1.1.a | Baleaari saari ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.1.a

Baleaari saari ümbritsevad veed

| 5 | Baleaari saared |
| --- | --- |

5

Baleaari saared

| 1.1.b | Hispaania mandriranniku veed |
| --- | --- |

1.1.b

Hispaania mandriranniku veed

| 6 | Põhja-Hispaania |
| --- | --- |

6

Põhja-Hispaania

| 1.1.c | Alžeeria rannikuveed |
| --- | --- |

1.1.c

Alžeeria rannikuveed

| 4 | Alžeeria |
| --- | --- |

4

Alžeeria

| 1.1.d | Alboráni meri |
| --- | --- |

1.1.d

Alboráni meri

| 1 | Alboráni mere põhjaosa |
| --- | --- |

1

Alboráni mere põhjaosa

| 2 | Alboráni meri |
| --- | --- |

2

Alboráni meri

| 3 | Alboráni mere lõunaosa |
| --- | --- |

3

Alboráni mere lõunaosa

| 1.2 | LIONI LAHT |
| --- | --- |

1.2

LIONI LAHT

| 1.2.e | Lioni laht |
| --- | --- |

1.2.e

Lioni laht

| 7 | Lioni laht |
| --- | --- |

7

Lioni laht

| 1.2.f | Côte d'Azuri rannikuveed |
| --- | --- |

1.2.f

Côte d'Azuri rannikuveed

| 7 | Lioni laht |
| --- | --- |

7

Lioni laht

| 1.3 | SARDIINIA |
| --- | --- |

1.3

SARDIINIA

| 1.3.g | Korsikat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.3.g

Korsikat ümbritsevad veed

| 8 | Korsika saar |
| --- | --- |

8

Korsika saar

| 1.3.h | Sitsiiliat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

1.3.h

Sitsiiliat ümbritsevad veed

| 11 | Sardiinia |
| --- | --- |

11

Sardiinia

| 1.3.i | Põhja-Sitsiilia rannikuveed |
| --- | --- |

1.3.i

Põhja-Sitsiilia rannikuveed

| 10 | Türreeni mere lõuna- ja keskosa |
| --- | --- |

10

Türreeni mere lõuna- ja keskosa

| 1.3.j | Itaalia mandrilava veed |
| --- | --- |

1.3.j

Itaalia mandrilava veed

| 9 | Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa |
| --- | --- |

9

Liguuria meri ja Türreeni mere põhjaosa

| 10 | Türreeni mere lõunaosa |
| --- | --- |

10

Türreeni mere lõunaosa

| 1.3.k | Põhja-Tuneesia veed |
| --- | --- |

1.3.k

Põhja-Tuneesia veed

| 12 | Põhja-Tuneesia |
| --- | --- |

12

Põhja-Tuneesia

KESKOSA

| 2.1 | AADRIA MERI |
| --- | --- |

2.1

AADRIA MERI

| 2.1.a | Aadria mere põhja- ja keskosa |
| --- | --- |

2.1.a

Aadria mere põhja- ja keskosa

| 17 | Aadria mere põhjaosa |
| --- | --- |

17

Aadria mere põhjaosa

| 2.1.b | Aadria mere lõunaosa |
| --- | --- |

2.1.b

Aadria mere lõunaosa

| 18 | Aadria mere lõunaosa |
| --- | --- |

18

Aadria mere lõunaosa

| 2.2 | JOONIA MERI |
| --- | --- |

2.2

JOONIA MERI

| 2.2.c | Kagu-Itaalia rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.c

Kagu-Itaalia rannikuveed

| 19 | Joonia mere lääneosa |
| --- | --- |

19

Joonia mere lääneosa

| 2.2.d | Lääne-Kreeka rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.d

Lääne-Kreeka rannikuveed

| 20 | Joonia mere idaosa |
| --- | --- |

20

Joonia mere idaosa

| 2.2.e | Sitsiilia ja Malta rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.e

Sitsiilia ja Malta rannikuveed

| 15 | Malta saar |
| --- | --- |

15

Malta saar

| 16 | Lõuna-Sitsiilia |
| --- | --- |

16

Lõuna-Sitsiilia

| 2.2.f | Qābise ja Al-Hammāmāti laht |
| --- | --- |

2.2.f

Qābise ja Al-Hammāmāti laht

| 13 | Al-Hammāmāti laht |
| --- | --- |

13

Al-Hammāmāti laht

| 14 | Qābise laht |
| --- | --- |

14

Qābise laht

| 2.2.g | Liibüa rannikuveed |
| --- | --- |

2.2.g

Liibüa rannikuveed

| 21 | Joonia mere lõunaosa |
| --- | --- |

21

Joonia mere lõunaosa

IDAOSA

| 3.1 | EGEUSE MERI |
| --- | --- |

3.1

EGEUSE MERI

| 3.1.a | Egeuse meri |
| --- | --- |

3.1.a

Egeuse meri

| 22 | Egeuse meri |
| --- | --- |

22

Egeuse meri

| 3.1.b | Kreetat ümbritsevad veed |
| --- | --- |

3.1.b

Kreetat ümbritsevad veed

| 23 | Kreeta saar |
| --- | --- |

23

Kreeta saar

| 3.2 | LEVANT |
| --- | --- |

3.2

LEVANT

| 3.2.c | Küprost ümbritsevad veed |
| --- | --- |

3.2.c

Küprost ümbritsevad veed

| 25 | Küprose saar |
| --- | --- |

25

Küprose saar

| 3.2.d | Türgi lõunaranniku veed |
| --- | --- |

3.2.d

Türgi lõunaranniku veed

| 24 | Põhja-Levant |
| --- | --- |

24

Põhja-Levant

| 3.2.e | Kagu-Levant |
| --- | --- |

3.2.e

Kagu-Levant

| 27 | Levant |
| --- | --- |

27

Levant

| 3.2.f | Egiptuse rannikuveed |
| --- | --- |

3.2.f

Egiptuse rannikuveed

| 26 | Lõuna-Levant |
| --- | --- |

26

Lõuna-Levant

MUST MERI

| 4.1 | MARMARA MERI |
| --- | --- |

4.1

MARMARA MERI

| 4.1 | Marmara meri |
| --- | --- |

4.1

Marmara meri

| 28 | Marmara meri |
| --- | --- |

28

Marmara meri

| 4.2 | MUST MERI |
| --- | --- |

4.2

MUST MERI

| 4.2 | Must meri |
| --- | --- |

4.2

Must meri

| 29 | Must meri |
| --- | --- |

29

Must meri

| 4.3 | AASOVI MERI |
| --- | --- |

4.3

AASOVI MERI

| 4.3 | Aasovi meri |
| --- | --- |

4.3

Aasovi meri

| 30 | Aasovi meri |
| --- | --- |

30

Aasovi meri

3. LISA

GFCMi territooriumi geograafiliste alapiirkondade (GAP-de) geograafilised koordinaadid

| GAP-d | PIIRID |
| --- | --- |
| 1 | Rannajoon
  36° N 5° 36′ W
  36° N 3° 20' W
  36° 05' N 3° 20' W
  36° 05' N 2° 40' W
  36° N 2° 40' W
  36° N 1° 30' W
  36° 30' N 1° 30' W
  36° 30' N 1° W
  37° 36' N 1° W |
| 2 | 36° 05' N 3° 20' W
  36° 05' N 2° 40' W
  35° 45' N 3° 20' W
  35° 45' N 3° 40' W |
| 3 | Rannajoon
  36° N 5° 36' W
  35° 49' N 5° 36' W
  36° N 3° 20' W
  35° 45' N 3° 20' W
  35° 45' N 2° 40' W
  36° N 2° 40' W
  36° N 1° 13' W
  Maroko-Alžeeria piir |
| 4 | Rannajoon
  36° N 1° 13' W
  36° N 1° 30' W
  36° 30' N 1° 30' W
  36° 30' N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30' E
  38° N 0° 30' E
  38° N 8° 30' E
  Alžeeria-Tuneesia piir
  Maroko-Alžeeria piir |
| 5 | 38° N 0° 30' E
  39° 30' N 0° 30' E
  39° 30' N 1° 30' W
  40° N 1° 30' E
  40° N 2° E
  40° 30' N 2° E
  40° 30' N6° E
  38° N 6° E |
| 6 | Rannajoon
  37° 36' N 1° W
  37° N 1° W
  37° N 0° 30' E
  39° 30' N 0° 30' E
  39° 30' N 1° 30' W
  40° N 1° 30' E
  40° N 2° E
  40° 30' N 2° E
  40° 30' N 6° E
  42° 30' N 6° E
  42° 30' N 3° 09' E |
| 7 | Rannajoon
  42° 30' N 3° 09' E
  42° 30' N 6° E
  42° 30' N 7° 30' E
  Prantsusmaa-Itaalia piir |
| 8 | 42° 30' N 6° E
  42° 30' N 7° 30' E
  43° 15' N 7° 30' E
  43° 15' N 9° 45' E
  41° 18' N 9° 45' E
  41° 18' N 6° E |
| 9 | Rannajoon
  Prantsusmaa-Itaalia piir
  43° 15' N 7° 30' E
  43° 15' N 9° 45' E
  41° 18' N 9° 45' E
  41° 18 N 13° E |
| 10 | Rannajoon (Põhja-Sitsiilia kaasa arvatud)
  41° 18' N 13° E
  41° 18' N 11° E
  38° N 11° E
  38° N 12° 30' E |
| 11 | 41° 18' N 6° E
  41° 18' N 11° E
  38° 30' N 11° E
  38° 30' N 8° 30' E
  38° N 8° 30' E
  38° N 6° E |
| 12 | Rannajoon
  Alžeeria-Tuneesia piir
  38° N 8° 30' E
  38° 30' N 8° 30' E
  38° 30' N 11° E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  37° N 11° 04' E |
| 13 | Rannajoon
  37° N 11° 04' E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30' E
  35° N 11° E |
| 14 | Rannajoon
  35° N 11° E
  35° N 15° 18' E
  Tuneesia-Liibüa piir |
| 15 | 36° 30' N 13° 30' E
  35° N 13° 30' E
  35° N 15°18' E
  36° 30' N 15° 18' E |
| 16 | Rannajoon
  38° N 12° 30' E
  38° N 11° E
  37° N 12° E
  35° N 13° 30' E
  36° 30' N 13° 30' E
  36° 30' N 15° 18' E
  37° N 15° 18' E |
| 17 | Rannajoon
  41° 55' N 15° 08' E
  Horvaatia-Montenegro piir |
| 18 | Rannajooned (mõlemad pooled)
  41° 55' N 15° 08' E
  40° 04' N 18° 29' E
  Horvaatia-Montenegro piir
  Albaania-Kreeka piir |
| 19 | Rannajoon (Ida-Sitsiilia kaasa arvatud)
  40° 04' N 18° 29' E
  37° N 15° 18' E
  35° N 15° 18' E
  35° N 19° 10' E
  39° 58' N 19° 10' E |
| 20 | Rannajoon
  Albaania-Kreeka piir
  39° 58' N 19° 10' E
  35° N 19° 10' E
  35° N 23° E
  36° 30' N 23° E |
| 21 | Rannajoon
  Tuneesia-Liibüa piir
  35° N 15° 18' E
  35° N 23° E
  34° N 23° E
  34° N 25° 09 'E
  Liibüa-Egiptuse piir |
| 22 | Rannajoon
  36° 30' N 23° E
  36° N 23° E
  36° N 26° 30' E
  34° N 26° 30' E
  34° N 29° E
  36° 43' N 29° E |
| 23 | 36°N 23° E
  36° N 26° 30' E
  34° N 26° 30' E
  34° N 23° E |
| 24 | Rannajoon
  36° 43' N 29° E
  34° N 29° E
  34° N 32° E
  35° 47' N 32° E
  35° 47' N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 25 | 35° 47' N 32° E
  34° N 32° E
  34° N 35° E
  35° 47' N 35° E |
| 26 | Rannajoon
  Liibüa-Kreeka piir
  34° N 25° 09' E
  34° N 34° 13' E
  Egiptuse – Gaza sektori piir |
| 27 | Rannajoon
  Egiptuse – Gaza sektori piir
  34° N 34° 13' E
  34° N 35° E
  35° 47' N 35° E
  Türgi-Süüria piir |
| 28 | |
| 29 | |
| 30 | |

GAP-d

PIIRID

1

Rannajoon

36° N 5° 36′ W

36° N 3° 20' W

36° 05' N 3° 20' W

36° 05' N 2° 40' W

36° N 2° 40' W

36° N 1° 30' W

36° 30' N 1° 30' W

36° 30' N 1° W

37° 36' N 1° W

2

36° 05' N 3° 20' W

36° 05' N 2° 40' W

35° 45' N 3° 20' W

35° 45' N 3° 40' W

3

Rannajoon

36° N 5° 36' W

35° 49' N 5° 36' W

36° N 3° 20' W

35° 45' N 3° 20' W

35° 45' N 2° 40' W

36° N 2° 40' W

36° N 1° 13' W

Maroko-Alžeeria piir

4

Rannajoon

36° N 1° 13' W

36° N 1° 30' W

36° 30' N 1° 30' W

36° 30' N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30' E

38° N 0° 30' E

38° N 8° 30' E

Alžeeria-Tuneesia piir

Maroko-Alžeeria piir

5

38° N 0° 30' E

39° 30' N 0° 30' E

39° 30' N 1° 30' W

40° N 1° 30' E

40° N 2° E

40° 30' N 2° E

40° 30' N6° E

38° N 6° E

6

Rannajoon

37° 36' N 1° W

37° N 1° W

37° N 0° 30' E

39° 30' N 0° 30' E

39° 30' N 1° 30' W

40° N 1° 30' E

40° N 2° E

40° 30' N 2° E

40° 30' N 6° E

42° 30' N 6° E

42° 30' N 3° 09' E

7

Rannajoon

42° 30' N 3° 09' E

42° 30' N 6° E

42° 30' N 7° 30' E

Prantsusmaa-Itaalia piir

8

42° 30' N 6° E

42° 30' N 7° 30' E

43° 15' N 7° 30' E

43° 15' N 9° 45' E

41° 18' N 9° 45' E

41° 18' N 6° E

9

Rannajoon

Prantsusmaa-Itaalia piir

43° 15' N 7° 30' E

43° 15' N 9° 45' E

41° 18' N 9° 45' E

41° 18 N 13° E

10

Rannajoon (Põhja-Sitsiilia kaasa arvatud)

41° 18' N 13° E

41° 18' N 11° E

38° N 11° E

38° N 12° 30' E

11

41° 18' N 6° E

41° 18' N 11° E

38° 30' N 11° E

38° 30' N 8° 30' E

38° N 8° 30' E

38° N 6° E

12

Rannajoon

Alžeeria-Tuneesia piir

38° N 8° 30' E

38° 30' N 8° 30' E

38° 30' N 11° E

38° N 11° E

37° N 12° E

37° N 11° 04' E

13

Rannajoon

37° N 11° 04' E

37° N 12° E

35° N 13° 30' E

35° N 11° E

14

Rannajoon

35° N 11° E

35° N 15° 18' E

Tuneesia-Liibüa piir

15

36° 30' N 13° 30' E

35° N 13° 30' E

35° N 15°18' E

36° 30' N 15° 18' E

16

Rannajoon

38° N 12° 30' E

38° N 11° E

37° N 12° E

35° N 13° 30' E

36° 30' N 13° 30' E

36° 30' N 15° 18' E

37° N 15° 18' E

17

Rannajoon

41° 55' N 15° 08' E

Horvaatia-Montenegro piir

18

Rannajooned (mõlemad pooled)

41° 55' N 15° 08' E

40° 04' N 18° 29' E

Horvaatia-Montenegro piir

Albaania-Kreeka piir

19

Rannajoon (Ida-Sitsiilia kaasa arvatud)

40° 04' N 18° 29' E

37° N 15° 18' E

35° N 15° 18' E

35° N 19° 10' E

39° 58' N 19° 10' E

20

Rannajoon

Albaania-Kreeka piir

39° 58' N 19° 10' E

35° N 19° 10' E

35° N 23° E

36° 30' N 23° E

21

Rannajoon

Tuneesia-Liibüa piir

35° N 15° 18' E

35° N 23° E

34° N 23° E

34° N 25° 09 'E

Liibüa-Egiptuse piir

22

Rannajoon

36° 30' N 23° E

36° N 23° E

36° N 26° 30' E

34° N 26° 30' E

34° N 29° E

36° 43' N 29° E

23

36°N 23° E

36° N 26° 30' E

34° N 26° 30' E

34° N 23° E

24

Rannajoon

36° 43' N 29° E

34° N 29° E

34° N 32° E

35° 47' N 32° E

35° 47' N 35° E

Türgi-Süüria piir

25

35° 47' N 32° E

34° N 32° E

34° N 35° E

35° 47' N 35° E

26

Rannajoon

Liibüa-Kreeka piir

34° N 25° 09' E

34° N 34° 13' E

Egiptuse – Gaza sektori piir

27

Rannajoon

Egiptuse – Gaza sektori piir

34° N 34° 13' E

34° N 35° E

35° 47' N 35° E

Türgi-Süüria piir

28

29

30

---