# Eiropas Savienības L 11/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 11 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 17. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 11

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 17. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/62 (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju (
  1
  ) | 37 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/63 (2014. gada 21. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz ex ante iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/64 (2015. gada 16. janvāris), ar ko 224. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 65 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/65 (2015. gada 16. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 68 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/66 (2015. gada 16. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 1. līdz 7. janvārim 2015 ir iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz ķiplokiem atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 341/2007 | 70 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/67 (EUCAP Sahel Mali/1/2015) (2015. gada 14. janvāris), ar kuru pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Mali (EUCAP Sahel Mali) vadītāja pilnvaru termiņu | 72 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/62 (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju (
  1
  )

1

37

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/63 (2014. gada 21. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz ex ante iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos

ex ante

44

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/64 (2015. gada 16. janvāris), ar ko 224. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

Al-Qaida

65

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/65 (2015. gada 16. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

68

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/66 (2015. gada 16. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 1. līdz 7. janvārim 2015 ir iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz ķiplokiem atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 341/2007

70

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/67 (EUCAP Sahel Mali/1/2015) (2015. gada 14. janvāris), ar kuru pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Mali (EUCAP Sahel Mali) vadītāja pilnvaru termiņu

EUCAP Sahel Mali

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/61

(2014. gada 10. oktobris),

ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 460. pantu,

tā kā:

| (1) | Finanšu krīzes agrīnajā “likviditātes posmā”, kas sākās 2007. gadā, daudzas kredītiestādes neatkarīgi no pietiekama kapitāla līmeņa saskārās ar lielām grūtībām, jo tās savu likviditātes risku nebija pārvaldījušas saprātīgi. Dažas kredītiestādes kļuva pārāk atkarīgas no īstermiņa finansējuma, kas, krīzei sākoties, ātri vien izsīka. Tādējādi šādas kredītiestādes kļuva neaizsargātas pret likviditātes pieprasījumiem, jo tām nebija pietiekamu likvīdo aktīvu, lai varētu izpildīt pieprasījumus pēc līdzekļu izņemšanas (izejošās naudas plūsmas) spriedzes periodos. Līdz ar to šādas kredītiestādes bija spiestas likvidēt aktīvus, veicot to ārkārtas pārdošanu, kas savukārt izraisīja pašpastiprinošu lejupēju cenu spirāli un uzticēšanās trūkumu tirgum, tādējādi radot maksātspējas krīzi. Visbeidzot, daudzas kredītiestādes kļuva pārāk atkarīgas no centrālo banku nodrošinātās likviditātes un tās bija jāglābj, iepludinot tajās milzīgus valsts budžeta līdzekļus. Tādējādi kļuva skaidrs, ka nepieciešams izstrādāt detalizētu likviditātes seguma prasību, par kuras mērķi būtu jānosaka izvairīšanās no šā riska, samazinot kredītiestāžu atkarību no īstermiņa finansējuma un centrālās bankas likviditātes nodrošinājuma un padarot tās noturīgākas pret pēkšņiem likviditātes šokiem. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu krīzes agrīnajā “likviditātes posmā”, kas sākās 2007. gadā, daudzas kredītiestādes neatkarīgi no pietiekama kapitāla līmeņa saskārās ar lielām grūtībām, jo tās savu likviditātes risku nebija pārvaldījušas saprātīgi. Dažas kredītiestādes kļuva pārāk atkarīgas no īstermiņa finansējuma, kas, krīzei sākoties, ātri vien izsīka. Tādējādi šādas kredītiestādes kļuva neaizsargātas pret likviditātes pieprasījumiem, jo tām nebija pietiekamu likvīdo aktīvu, lai varētu izpildīt pieprasījumus pēc līdzekļu izņemšanas (izejošās naudas plūsmas) spriedzes periodos. Līdz ar to šādas kredītiestādes bija spiestas likvidēt aktīvus, veicot to ārkārtas pārdošanu, kas savukārt izraisīja pašpastiprinošu lejupēju cenu spirāli un uzticēšanās trūkumu tirgum, tādējādi radot maksātspējas krīzi. Visbeidzot, daudzas kredītiestādes kļuva pārāk atkarīgas no centrālo banku nodrošinātās likviditātes un tās bija jāglābj, iepludinot tajās milzīgus valsts budžeta līdzekļus. Tādējādi kļuva skaidrs, ka nepieciešams izstrādāt detalizētu likviditātes seguma prasību, par kuras mērķi būtu jānosaka izvairīšanās no šā riska, samazinot kredītiestāžu atkarību no īstermiņa finansējuma un centrālās bankas likviditātes nodrošinājuma un padarot tās noturīgākas pret pēkšņiem likviditātes šokiem.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. panta 1. punktu kredītiestādēm noteiktā likviditātes seguma prasība ir vispārīgi formulēta kā pienākums turēt “likvīdus aktīvus, kuru vērtību summa sedz likviditātes izejošajās naudas plūsmas mīnus ienākošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos”. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu Komisija ir pilnvarota precizēt noteikto likviditātes seguma prasību un apstākļus, kādos kompetentām iestādēm attiecībā uz kredītiestādēm ir jānosaka konkrēti ienākošās un izejošās naudas plūsmas līmeņi, lai aptvertu specifisko risku, kuram kredītiestādes ir pakļautas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 101. apsvērumu noteikumiem vajadzētu būt salīdzināmiem ar likviditātes seguma koeficientuāju, kas noteikts Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (“BCBS”) starptautiskajā sistēmā likviditātes riska noteikšanai, standartiem un uzraudzībai, ņemot vērā Savienības un valstu specifiku. Līdz brīdim, kad likviditātes seguma prasība būs pilnībā ieviesta, proti, sākot ar 2018. gada 1. janvāri, dalībvalstīm būtu jāspēj kredītiestādēm piemērot likviditātes seguma prasību līdz pat 100 % apmērā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. panta 1. punktu kredītiestādēm noteiktā likviditātes seguma prasība ir vispārīgi formulēta kā pienākums turēt “likvīdus aktīvus, kuru vērtību summa sedz likviditātes izejošajās naudas plūsmas mīnus ienākošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos”. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. pantu Komisija ir pilnvarota precizēt noteikto likviditātes seguma prasību un apstākļus, kādos kompetentām iestādēm attiecībā uz kredītiestādēm ir jānosaka konkrēti ienākošās un izejošās naudas plūsmas līmeņi, lai aptvertu specifisko risku, kuram kredītiestādes ir pakļautas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 101. apsvērumu noteikumiem vajadzētu būt salīdzināmiem ar likviditātes seguma koeficientuāju, kas noteikts Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (“BCBS”) starptautiskajā sistēmā likviditātes riska noteikšanai, standartiem un uzraudzībai, ņemot vērā Savienības un valstu specifiku. Līdz brīdim, kad likviditātes seguma prasība būs pilnībā ieviesta, proti, sākot ar 2018. gada 1. janvāri, dalībvalstīm būtu jāspēj kredītiestādēm piemērot likviditātes seguma prasību līdz pat 100 % apmērā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (3) | Saskaņā ar BCBS likviditātes standartiem būtu jāpieņem noteikumi, lai likviditātes seguma prasību definētu kā kredītiestādes “likvīdo aktīvu” rezervju attiecību pret tās “neto likviditātes izejošajām naudas plūsmām” 30 kalendāro dienu spriedzes periodā. “Neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” būtu jāaprēķina, no kredītiestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atskaitot likviditātes ienākošās naudas plūsmas. Likviditātes seguma seguma koeficientss būtu jāizsaka procentos un, kad tas būs pilnībā ieviests, jānosaka minimums 100 % apmērā, kas norāda uz to, ka kredītiestādei ir pietiekami likvīdie aktīvi, lai varētu segt savas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas 30 dienu spriedzes periodā. Šajā periodā kredītiestādei būtu jāspēj savus likvīdos aktīvus ātri konvertēt skaidrā naudā, neizmantojot centrālās bankas likviditāti vai publisko finansējumu, kā rezultātā tās likviditātes seguma koeficients uz laiku var būt mazāks par 100 % līmeni. Ja šāda situācija rodas vai jebkurā laikā var rasties, kredītiestādēm būtu jāizpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 414. pantā noteiktās īpašās prasības, lai laicīgi varētu atjaunot savu likviditātes seguma koeficientu līdz minimālajam līmenim. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar BCBS likviditātes standartiem būtu jāpieņem noteikumi, lai likviditātes seguma prasību definētu kā kredītiestādes “likvīdo aktīvu” rezervju attiecību pret tās “neto likviditātes izejošajām naudas plūsmām” 30 kalendāro dienu spriedzes periodā. “Neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” būtu jāaprēķina, no kredītiestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atskaitot likviditātes ienākošās naudas plūsmas. Likviditātes seguma seguma koeficientss būtu jāizsaka procentos un, kad tas būs pilnībā ieviests, jānosaka minimums 100 % apmērā, kas norāda uz to, ka kredītiestādei ir pietiekami likvīdie aktīvi, lai varētu segt savas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas 30 dienu spriedzes periodā. Šajā periodā kredītiestādei būtu jāspēj savus likvīdos aktīvus ātri konvertēt skaidrā naudā, neizmantojot centrālās bankas likviditāti vai publisko finansējumu, kā rezultātā tās likviditātes seguma koeficients uz laiku var būt mazāks par 100 % līmeni. Ja šāda situācija rodas vai jebkurā laikā var rasties, kredītiestādēm būtu jāizpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 414. pantā noteiktās īpašās prasības, lai laicīgi varētu atjaunot savu likviditātes seguma koeficientu līdz minimālajam līmenim.

| (4) | Tikai brīvi pārvedami aktīvi, kurus var ātri konvertēt skaidrā naudā privātajos tirgos īsā laikā un bez būtiskas vērtības samazināšanās, būtu jādefinē kā “likvīdie aktīvi” kredītiestāžu likviditātes rezervju vajadzībām. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Sesto daļu un BCBS likvīdo aktīvu klasifikāciju, attiecīgos noteikumos būtu jānošķir starp aktīviem ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti vai 1. līmeņa aktīviem un aktīviem ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti vai 2. līmeņa aktīviem. Pēdējie minētie būtu sīkāk jāiedala 2.A un 2.B līmeņa aktīvos. Kredītiestāžu rīcībā vajadzētu būt pienācīgi diversificētām likvīdo aktīvu rezervēm, ņemot vērā to relatīvo likviditāti un kredītkvalitāti. Attiecīgi katram līmenim un apakšlīmenim būtu jāpiemēro īpašas prasības attiecībā uz diskontiem un vispārējo rezervju ierobežojumiem, un vajadzības gadījumā līmeņiem un apakšlīmeņiem un likvīdo aktīvu kategorijām tajā pašā līmenī vai apakšlīmenī būtu jāpiemēro atšķirīgas prasības, kam vajadzētu būt jo stingrākām līdz ar zemāku likviditātes klasifikāciju. |
| --- | --- |

(4)

Tikai brīvi pārvedami aktīvi, kurus var ātri konvertēt skaidrā naudā privātajos tirgos īsā laikā un bez būtiskas vērtības samazināšanās, būtu jādefinē kā “likvīdie aktīvi” kredītiestāžu likviditātes rezervju vajadzībām. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 Sesto daļu un BCBS likvīdo aktīvu klasifikāciju, attiecīgos noteikumos būtu jānošķir starp aktīviem ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti vai 1. līmeņa aktīviem un aktīviem ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti vai 2. līmeņa aktīviem. Pēdējie minētie būtu sīkāk jāiedala 2.A un 2.B līmeņa aktīvos. Kredītiestāžu rīcībā vajadzētu būt pienācīgi diversificētām likvīdo aktīvu rezervēm, ņemot vērā to relatīvo likviditāti un kredītkvalitāti. Attiecīgi katram līmenim un apakšlīmenim būtu jāpiemēro īpašas prasības attiecībā uz diskontiem un vispārējo rezervju ierobežojumiem, un vajadzības gadījumā līmeņiem un apakšlīmeņiem un likvīdo aktīvu kategorijām tajā pašā līmenī vai apakšlīmenī būtu jāpiemēro atšķirīgas prasības, kam vajadzētu būt jo stingrākām līdz ar zemāku likviditātes klasifikāciju.

| (5) | Dažas vispārējās un operacionālās prasības būtu jāpiemēro likvīdiem aktīviem, lai nodrošinātu, ka īsā termiņā tos var konvertēt skaidrā naudā, nepieciešamības gadījumā noteiktiem 1. līmeņa aktīviem nosakot dažus izņēmumus. Šajās prasībās būtu jāprecizē, ka likvīdiem aktīviem vajadzētu būt brīviem no jebkādiem šķēršļiem to realizācijai, to vērtībai vajadzētu būt viegli nosakāmai un tiem vajadzētu būt reģistrētiem atzītās biržās vai tirgojamiem aktīvos pārdošanas vai repo tirgos. Tāpat arī tiem būtu jānodrošina, lai kredītiestādes likviditātes pārvaldības funkcijai visu laiku būtu piekļuve un kontrole pār tās likvīdajiem aktīviem un lai aktīvi, kas veido likviditātes rezerves, būtu pienācīgi diversificēti. Diversifikācija ir svarīga, lai nodrošinātu, ka kredītiestādes spēju ātri likvidēt likvīdos aktīvus bez būtiskas vērtības samazināšanās neietekmē minēto aktīvu neaizsargātība pret kopējo riska faktoru. Tāpat arī kredītiestādēm būtu jānodrošina atbilstība starp savu likvīdo aktīvu denominācijas valūtu un to neto likviditātes izejošajām naudas plūsmām, lai pārmērīga valūtu nesakritība netraucētu tām izmantot savas likviditātes rezerves, lai spriedzes periodā atbilstīgā valūtā varētu segt likviditātes izejošās naudas plūsmas. |
| --- | --- |

(5)

Dažas vispārējās un operacionālās prasības būtu jāpiemēro likvīdiem aktīviem, lai nodrošinātu, ka īsā termiņā tos var konvertēt skaidrā naudā, nepieciešamības gadījumā noteiktiem 1. līmeņa aktīviem nosakot dažus izņēmumus. Šajās prasībās būtu jāprecizē, ka likvīdiem aktīviem vajadzētu būt brīviem no jebkādiem šķēršļiem to realizācijai, to vērtībai vajadzētu būt viegli nosakāmai un tiem vajadzētu būt reģistrētiem atzītās biržās vai tirgojamiem aktīvos pārdošanas vai repo tirgos. Tāpat arī tiem būtu jānodrošina, lai kredītiestādes likviditātes pārvaldības funkcijai visu laiku būtu piekļuve un kontrole pār tās likvīdajiem aktīviem un lai aktīvi, kas veido likviditātes rezerves, būtu pienācīgi diversificēti. Diversifikācija ir svarīga, lai nodrošinātu, ka kredītiestādes spēju ātri likvidēt likvīdos aktīvus bez būtiskas vērtības samazināšanās neietekmē minēto aktīvu neaizsargātība pret kopējo riska faktoru. Tāpat arī kredītiestādēm būtu jānodrošina atbilstība starp savu likvīdo aktīvu denominācijas valūtu un to neto likviditātes izejošajām naudas plūsmām, lai pārmērīga valūtu nesakritība netraucētu tām izmantot savas likviditātes rezerves, lai spriedzes periodā atbilstīgā valūtā varētu segt likviditātes izejošās naudas plūsmas.

| (6) | Saskaņā ar Eiropas Banku iestādes (EBI) ieteikumiem savā 2013. gada 20. decembra ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. un 5. punktu, visu veidu obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir dalībvalstu centrālās valdības un centrālās bankas, kā arī obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir pārvalstiskas iestādes, būtu jāpiešķir 1. līmeņa statuss. Kā EBI atzīmēja, pastāv spēcīgi uzraudzības argumenti, lai starp dažādām dalībvalstīm nebūtu diskriminācijas, jo dažu valsts obligāciju izslēgšana no 1. līmeņa radītu stimulus ieguldīt citās valsts obligācijās Savienībā, kas savukārt radītu iekšējā tirgus sadrumstalotību un palielinātu savstarpējas ķēdes reakcijas iespējamību krīzes periodā starp kredītiestādēm un to valstīm (“banku un valsts saikne”). Kas attiecas uz trešām valstīm, 1. līmeņa statuss būtu jāpiešķir riska darījumiem ar centrālajām bankām un valstīm, kurām ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 3. daļas II sadaļas kredītriska noteikumiem, kā paredzēts BCBS standartā. Riska darījumiem ar reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm un publiskā sektora struktūrām būtu jāpiešķir 1. līmeņa statuss vienīgi tad, ja tie ir pielīdzināti riska darījumiem ar to centrālo valdību, kam ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar tiem pašiem kredītriska noteikumiem. Tāds pats statuss būtu jāpiemēro riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām un starptautiskajām organizācijām, kam ir piešķirta 0 % riska pakāpe. Ņemot vērā minēto aktīvu ārkārtīgi augsto likviditāti un kredītkvalitāti, būtu jāļauj kredītiestādēm tos turēt savās rezervēs bez ierobežojuma, un tiem nedrīkst piemērot diskontu vai diversifikācijas prasību. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Eiropas Banku iestādes (EBI) ieteikumiem savā 2013. gada 20. decembra ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. un 5. punktu, visu veidu obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir dalībvalstu centrālās valdības un centrālās bankas, kā arī obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir pārvalstiskas iestādes, būtu jāpiešķir 1. līmeņa statuss. Kā EBI atzīmēja, pastāv spēcīgi uzraudzības argumenti, lai starp dažādām dalībvalstīm nebūtu diskriminācijas, jo dažu valsts obligāciju izslēgšana no 1. līmeņa radītu stimulus ieguldīt citās valsts obligācijās Savienībā, kas savukārt radītu iekšējā tirgus sadrumstalotību un palielinātu savstarpējas ķēdes reakcijas iespējamību krīzes periodā starp kredītiestādēm un to valstīm (“banku un valsts saikne”). Kas attiecas uz trešām valstīm, 1. līmeņa statuss būtu jāpiešķir riska darījumiem ar centrālajām bankām un valstīm, kurām ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 3. daļas II sadaļas kredītriska noteikumiem, kā paredzēts BCBS standartā. Riska darījumiem ar reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm un publiskā sektora struktūrām būtu jāpiešķir 1. līmeņa statuss vienīgi tad, ja tie ir pielīdzināti riska darījumiem ar to centrālo valdību, kam ir piešķirta 0 % riska pakāpe saskaņā ar tiem pašiem kredītriska noteikumiem. Tāds pats statuss būtu jāpiemēro riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām un starptautiskajām organizācijām, kam ir piešķirta 0 % riska pakāpe. Ņemot vērā minēto aktīvu ārkārtīgi augsto likviditāti un kredītkvalitāti, būtu jāļauj kredītiestādēm tos turēt savās rezervēs bez ierobežojuma, un tiem nedrīkst piemērot diskontu vai diversifikācijas prasību.

| (7) | Kredītiestāžu emitētus aktīvus parasti nevajadzētu atzīt par likvīdiem aktīviem, taču 1. līmeņa režīms būtu jānosaka dalībvalstu valdību atbalstītiem banku aktīviem, piemēram, attīstību veicinošu kreditoru un valsts kreditoru aktīviem, kā arī privāto banku aktīviem ar nepārprotamu valsts garantiju. Pēdējie ir finanšu krīzes mantojums un pakāpeniski būtu jālikvidē, un līdz ar to vienīgi banku aktīvi ar valsts garantiju, kas ir piešķirta vai par kuru ir uzņemtas saistības līdz 2014. gada 30. jūnijam, būtu jāatzīst par likvīdiem aktīviem. Tāpat arī augstākās prioritātes obligācijas, kuras emitējušas noteiktu dalībvalstu konkrētas aktīvu pārvaldīšanas aģentūras, būtu jāpielīdzina 1. līmeņa aktīviem, un tām būtu jāpiemēro tādas pašas prasības kā riska darījumiem ar centrālo valdību to attiecīgajā dalībvalstī, taču šāds statuss tām būtu jāpiešķir tikai uz ierobežotu laiku. |
| --- | --- |

(7)

Kredītiestāžu emitētus aktīvus parasti nevajadzētu atzīt par likvīdiem aktīviem, taču 1. līmeņa režīms būtu jānosaka dalībvalstu valdību atbalstītiem banku aktīviem, piemēram, attīstību veicinošu kreditoru un valsts kreditoru aktīviem, kā arī privāto banku aktīviem ar nepārprotamu valsts garantiju. Pēdējie ir finanšu krīzes mantojums un pakāpeniski būtu jālikvidē, un līdz ar to vienīgi banku aktīvi ar valsts garantiju, kas ir piešķirta vai par kuru ir uzņemtas saistības līdz 2014. gada 30. jūnijam, būtu jāatzīst par likvīdiem aktīviem. Tāpat arī augstākās prioritātes obligācijas, kuras emitējušas noteiktu dalībvalstu konkrētas aktīvu pārvaldīšanas aģentūras, būtu jāpielīdzina 1. līmeņa aktīviem, un tām būtu jāpiemēro tādas pašas prasības kā riska darījumiem ar centrālo valdību to attiecīgajā dalībvalstī, taču šāds statuss tām būtu jāpiešķir tikai uz ierobežotu laiku.

| (8) | Segtās obligācijas ir parāda instrumenti, kurus emitējušas kredītiestādes un kurus nodrošina ar aktīvu seguma portfeli, ko prasti veido hipotekārie kredīti vai publiskā sektora parāds, attiecībā uz kuru saistību neizpildes gadījumā ieguldītājiem ir prioritāras tiesības. Pateicoties to nodrošinājumam un dažiem citiem drošības elementiem, piemēram, emitentam noteiktajai prasībai ienākumus nenesošos aktīvus seguma portfelī aizstāt un saglabāt seguma portfeli vērtībā, kas pārsniedz obligāciju nominālvērtību (“aktīvu seguma prasība”), ir veicināta segto obligāciju tapšana par peļņu nesošiem instrumentiem ar salīdzinoši zemu risku, kuriem lielākajā daļā dalībvalstu ir būtiska finansēšanas instrumentu loma hipotēku tirgos. Dažās dalībvalstīs neatmaksāto segto obligāciju emisija pārsniedz neatmaksāto valsts obligāciju portfeli. Jo īpaši dažām kredītkvalitātes 1. pakāpes segtajām obligācijām EBI pārskatā analizētajā laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam bija izcili likviditātes rādītāji. Tomēr EBI ieteica šīs segtās obligācijas pielīdzināt 2.A līmeņa aktīviem, lai tās pielāgotu BCBS standartiem. Taču, ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus par to kredītkvalitāti, likviditātes rādītājiem un lomu Savienības finansējuma tirgos, ir lietderīgi šīs kredītkvalitātes 1. pakāpes segtās obligācijas pielīdzināt 1. līmeņa aktīviem. Atšķirībā no citiem 1. līmeņa aktīviem, lai izvairītos no pārmērīgiem koncentrācijas riskiem, kredītkvalitātes 1. pakāpes segtās obligācijas likviditātes rezervēs nedrīkst pārsniegt 70 % no kopējām rezervēm, tām jānosaka minimālais 7 % diskonts un diversifikācijas prasība. |
| --- | --- |

(8)

Segtās obligācijas ir parāda instrumenti, kurus emitējušas kredītiestādes un kurus nodrošina ar aktīvu seguma portfeli, ko prasti veido hipotekārie kredīti vai publiskā sektora parāds, attiecībā uz kuru saistību neizpildes gadījumā ieguldītājiem ir prioritāras tiesības. Pateicoties to nodrošinājumam un dažiem citiem drošības elementiem, piemēram, emitentam noteiktajai prasībai ienākumus nenesošos aktīvus seguma portfelī aizstāt un saglabāt seguma portfeli vērtībā, kas pārsniedz obligāciju nominālvērtību (“aktīvu seguma prasība”), ir veicināta segto obligāciju tapšana par peļņu nesošiem instrumentiem ar salīdzinoši zemu risku, kuriem lielākajā daļā dalībvalstu ir būtiska finansēšanas instrumentu loma hipotēku tirgos. Dažās dalībvalstīs neatmaksāto segto obligāciju emisija pārsniedz neatmaksāto valsts obligāciju portfeli. Jo īpaši dažām kredītkvalitātes 1. pakāpes segtajām obligācijām EBI pārskatā analizētajā laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 30. jūnijam bija izcili likviditātes rādītāji. Tomēr EBI ieteica šīs segtās obligācijas pielīdzināt 2.A līmeņa aktīviem, lai tās pielāgotu BCBS standartiem. Taču, ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus par to kredītkvalitāti, likviditātes rādītājiem un lomu Savienības finansējuma tirgos, ir lietderīgi šīs kredītkvalitātes 1. pakāpes segtās obligācijas pielīdzināt 1. līmeņa aktīviem. Atšķirībā no citiem 1. līmeņa aktīviem, lai izvairītos no pārmērīgiem koncentrācijas riskiem, kredītkvalitātes 1. pakāpes segtās obligācijas likviditātes rezervēs nedrīkst pārsniegt 70 % no kopējām rezervēm, tām jānosaka minimālais 7 % diskonts un diversifikācijas prasība.

| (9) | Kredītkvalitātes 2. pakāpes segtās obligācijas būtu jāatzīst par 2.A līmeņa aktīviem un tām būtu jāpiemēro tāda pati maksimālā robežvērtība (40 %) un diskonts (15 %) kā citiem šā līmeņa likvīdajiem aktīviem. To var pamatot ar pieejamajiem tirgus datiem, kuri norāda, ka kredītkvalitātes 2. pakāpes segtajām obligācijām ir lielāka likviditāte nekā citiem pielīdzināmiem 2.A un 2.B līmeņa aktīviem, piemēram, kredītkvalitātes 1. pakāpes ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem. Ja šīs segtās obligācijas ļautu iekļaut likviditātes rezervēs, tas sekmētu rezervēs pieejamo aktīvu portfeļa diversifikāciju un novērstu nepamatotu diskrimināciju vai “domino efektu” starp tām un kredītkvalitātes 1. pakāpes segtajām obligācijām. Tomēr būtu jāatzīmē, ka būtiska šo segto obligāciju daļa kļuva par kredītkvalitātes 2. pakāpes obligācijām, jo tika pazemināts centrālās valdības reitings dalībvalstī, kurā šo obligāciju emitents veica uzņēmējdarbību. Tas atspoguļoja parasti reitinga aģentūru metodēs noteiktos ar valsts atbalstu saistītos griestus, kas paredz, ka finanšu instrumentiem nedrīkst piešķirt reitingu, kas būtu augstāks par noteiktu līmeni attiecībā pret to attiecīgo valsts kredītreitingu. Tādējādi noteikto valsts griestu dēļ minētajās dalībvalstīs emitētās segtās obligācijas nevarēja sasniegt kredītkvalitātes 1. pakāpi neatkarīgi no to kredītkvalitātes, kas savukārt samazināja to likviditāti salīdzinājumā ar līdzīgas kvalitātes segtajām obligācijām, kuras bija emitējušas dalībvalstis, kuru reitings netika pazemināts. Tā rezultātā finansējuma tirgi Savienībā ir kļuvuši ļoti sadrumstaloti, kas norāda uz nepieciešamību rast piemērotu alternatīvu ārējiem reitingiem kā vienu no prudenciāla regulējuma kritērijiem, lai klasificētu segto obligāciju un citu aktīvu kategoriju likviditāti un kredītrisku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (2) 39.b panta 1. punktu Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim jāiesniedz ziņojums par alternatīviem instrumentiem, lai līdz 2020. gada 1. janvārim no Savienības tiesību aktiem svītrotu visas atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos. |
| --- | --- |

(9)

Kredītkvalitātes 2. pakāpes segtās obligācijas būtu jāatzīst par 2.A līmeņa aktīviem un tām būtu jāpiemēro tāda pati maksimālā robežvērtība (40 %) un diskonts (15 %) kā citiem šā līmeņa likvīdajiem aktīviem. To var pamatot ar pieejamajiem tirgus datiem, kuri norāda, ka kredītkvalitātes 2. pakāpes segtajām obligācijām ir lielāka likviditāte nekā citiem pielīdzināmiem 2.A un 2.B līmeņa aktīviem, piemēram, kredītkvalitātes 1. pakāpes ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem. Ja šīs segtās obligācijas ļautu iekļaut likviditātes rezervēs, tas sekmētu rezervēs pieejamo aktīvu portfeļa diversifikāciju un novērstu nepamatotu diskrimināciju vai “domino efektu” starp tām un kredītkvalitātes 1. pakāpes segtajām obligācijām. Tomēr būtu jāatzīmē, ka būtiska šo segto obligāciju daļa kļuva par kredītkvalitātes 2. pakāpes obligācijām, jo tika pazemināts centrālās valdības reitings dalībvalstī, kurā šo obligāciju emitents veica uzņēmējdarbību. Tas atspoguļoja parasti reitinga aģentūru metodēs noteiktos ar valsts atbalstu saistītos griestus, kas paredz, ka finanšu instrumentiem nedrīkst piešķirt reitingu, kas būtu augstāks par noteiktu līmeni attiecībā pret to attiecīgo valsts kredītreitingu. Tādējādi noteikto valsts griestu dēļ minētajās dalībvalstīs emitētās segtās obligācijas nevarēja sasniegt kredītkvalitātes 1. pakāpi neatkarīgi no to kredītkvalitātes, kas savukārt samazināja to likviditāti salīdzinājumā ar līdzīgas kvalitātes segtajām obligācijām, kuras bija emitējušas dalībvalstis, kuru reitings netika pazemināts. Tā rezultātā finansējuma tirgi Savienībā ir kļuvuši ļoti sadrumstaloti, kas norāda uz nepieciešamību rast piemērotu alternatīvu ārējiem reitingiem kā vienu no prudenciāla regulējuma kritērijiem, lai klasificētu segto obligāciju un citu aktīvu kategoriju likviditāti un kredītrisku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (2) 39.b panta 1. punktu Komisijai līdz 2015. gada 31. decembrim jāiesniedz ziņojums par alternatīviem instrumentiem, lai līdz 2020. gada 1. janvārim no Savienības tiesību aktiem svītrotu visas atsauces uz kredītreitingiem regulatīvos nolūkos.

| (10) | Attiecībā uz vērtspapīriem, kas nodrošināti ar aktīviem (“ABS”), EBI saskaņā ar saviem empīriskajiem konstatējumiem un BCBS standartu ieteica par 2.B līmeņa aktīviem atzīt vienīgi kredītkvalitātes 1. pakāpes ar mājokļa hipotēku nodrošinātus vērtspapīrus, tiem piemērojot 25 % diskontu. Tāpat arī ir lietderīgi atkāpties no šā ieteikuma un 2.B līmenī iekļaut arī dažus ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, kuri ir nodrošināti ar citiem aktīviem. Plašāks atbilstīgo aktīvu apakškategoriju klāsts palielinātu diversifikāciju likviditātes rezervēs un sekmētu reālās ekonomikas finansēšanu. Turklāt, tā kā pieejamie tirgus dati norāda uz zemu korelāciju starp ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem un citiem likvīdiem aktīviem, piemēram, valsts obligācijām, banku un valsts saikne tiktu vājināta un sadrumstalotība iekšējā tirgū tiktu samazināta. Turklāt ir dokumentēts, ka ieguldītāji tiecas slepus uzkrāt augstas kvalitātes ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus ar īsu vidējo svērto termiņu un lieliem avansa maksājumiem finanšu nestabilitātes periodos, jo tos ātri var konvertēt skaidrā naudā un tie ir drošs likviditātes avots. Tas jo īpaši attiecas uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuri ir nodrošināti ar kredītiem un nomas līgumiem saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu finansēšanu (“ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuri ir nodrošināti ar kredītu automašīnas iegādei”), kuru cena bija svārstīga un kredītriska starpība bija vidēja, kas atbilst ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam. Daži patēriņa kredītu nodrošināti vērtspapīri, piemēram, kredītkartes, arī uzrādīja salīdzinoši labu likviditāti. Visbeidzot, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru, kuri nodrošināti ar reālās ekonomikas aktīviem, piemēram, ar jau iepriekšminētajiem aktīviem un aizdevumiem MVU, atļaušana varētu sekmēt ekonomikas izaugsmi, jo tas ieguldītājiem attiecībā uz šiem aktīviem sūtītu pozitīvu signālu. Tādēļ būtu jāievieš atbilstoši noteikumi, saskaņā ar kuriem par 2.B līmeņa aktīviem tiktu atzīti ne tikai ar mājokļu hipotekārajiem kredītiem nodrošināti vērtspapīri, bet arī vērtspapīri, kas ir nodrošināti ar kredītiem automašīnas iegādei, patēriņa kredītu un aizdevumiem MVU. Taču, lai saglabātu likviditātes rezerves integritāti un funkcionalitāti, to atbilstības kritērijiem būtu jāpiemēro dažas augstas kvalitātes prasības atbilstoši kritērijiem, ko piemēro vienkāršai, pārredzamai un standartizētai vērtspapīrošanai citos finanšu nozares tiesību aktos. Jo īpaši attiecībā uz ar mājokļa hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem šīm augstās kvalitātes prasībām būtu jāietver arī noteiktu attiecības rādītāju ievērošana – kredīta attiecība pret nodrošinājuma vērtību un kredīta attiecība pret ienākumu apmēru –, taču tās nebūtu jāpiemēro ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti pirms likviditātes seguma prasības stāšanās spēkā datuma. Vērtspapīriem, kas ir nodrošināti ar patēriņa kredītu un aizdevumiem MVU, ir mazāka likviditāte salīdzinājumā ar mājokļa hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas nodrošināti ar kredītu automašīnas iegādei, līdz ar to pirmajiem minētajiem būtu jānosaka augstāks diskonts (35 %). Visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, tāpat kā citiem 2.B līmeņa aktīviem, būtu jāpiemēro vispārējā 15 % maksimālā robežvērtība likviditātes rezervēs un diversifikācijas prasība. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz vērtspapīriem, kas nodrošināti ar aktīviem (“ABS”), EBI saskaņā ar saviem empīriskajiem konstatējumiem un BCBS standartu ieteica par 2.B līmeņa aktīviem atzīt vienīgi kredītkvalitātes 1. pakāpes ar mājokļa hipotēku nodrošinātus vērtspapīrus, tiem piemērojot 25 % diskontu. Tāpat arī ir lietderīgi atkāpties no šā ieteikuma un 2.B līmenī iekļaut arī dažus ar aktīviem nodrošinātos vērtspapīrus, kuri ir nodrošināti ar citiem aktīviem. Plašāks atbilstīgo aktīvu apakškategoriju klāsts palielinātu diversifikāciju likviditātes rezervēs un sekmētu reālās ekonomikas finansēšanu. Turklāt, tā kā pieejamie tirgus dati norāda uz zemu korelāciju starp ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem un citiem likvīdiem aktīviem, piemēram, valsts obligācijām, banku un valsts saikne tiktu vājināta un sadrumstalotība iekšējā tirgū tiktu samazināta. Turklāt ir dokumentēts, ka ieguldītāji tiecas slepus uzkrāt augstas kvalitātes ar aktīviem nodrošinātus vērtspapīrus ar īsu vidējo svērto termiņu un lieliem avansa maksājumiem finanšu nestabilitātes periodos, jo tos ātri var konvertēt skaidrā naudā un tie ir drošs likviditātes avots. Tas jo īpaši attiecas uz ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, kuri ir nodrošināti ar kredītiem un nomas līgumiem saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu finansēšanu (“ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, kuri ir nodrošināti ar kredītu automašīnas iegādei”), kuru cena bija svārstīga un kredītriska starpība bija vidēja, kas atbilst ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam. Daži patēriņa kredītu nodrošināti vērtspapīri, piemēram, kredītkartes, arī uzrādīja salīdzinoši labu likviditāti. Visbeidzot, ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru, kuri nodrošināti ar reālās ekonomikas aktīviem, piemēram, ar jau iepriekšminētajiem aktīviem un aizdevumiem MVU, atļaušana varētu sekmēt ekonomikas izaugsmi, jo tas ieguldītājiem attiecībā uz šiem aktīviem sūtītu pozitīvu signālu. Tādēļ būtu jāievieš atbilstoši noteikumi, saskaņā ar kuriem par 2.B līmeņa aktīviem tiktu atzīti ne tikai ar mājokļu hipotekārajiem kredītiem nodrošināti vērtspapīri, bet arī vērtspapīri, kas ir nodrošināti ar kredītiem automašīnas iegādei, patēriņa kredītu un aizdevumiem MVU. Taču, lai saglabātu likviditātes rezerves integritāti un funkcionalitāti, to atbilstības kritērijiem būtu jāpiemēro dažas augstas kvalitātes prasības atbilstoši kritērijiem, ko piemēro vienkāršai, pārredzamai un standartizētai vērtspapīrošanai citos finanšu nozares tiesību aktos. Jo īpaši attiecībā uz ar mājokļa hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem šīm augstās kvalitātes prasībām būtu jāietver arī noteiktu attiecības rādītāju ievērošana – kredīta attiecība pret nodrošinājuma vērtību un kredīta attiecība pret ienākumu apmēru –, taču tās nebūtu jāpiemēro ar mājokļu hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem, kas emitēti pirms likviditātes seguma prasības stāšanās spēkā datuma. Vērtspapīriem, kas ir nodrošināti ar patēriņa kredītu un aizdevumiem MVU, ir mazāka likviditāte salīdzinājumā ar mājokļa hipotēku nodrošinātiem vērtspapīriem un vērtspapīriem, kas nodrošināti ar kredītu automašīnas iegādei, līdz ar to pirmajiem minētajiem būtu jānosaka augstāks diskonts (35 %). Visiem ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, tāpat kā citiem 2.B līmeņa aktīviem, būtu jāpiemēro vispārējā 15 % maksimālā robežvērtība likviditātes rezervēs un diversifikācijas prasība.

| (11) | Noteikumi attiecībā uz klasifikāciju, prasībām, maksimālajām robežvērtībām un diskontiem atlikušajiem 2.A un 2.B līmeņa aktīviem būtu cieši jāsaskaņo ar BCBS un EBI ieteikumiem. Savukārt kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu (“KIU”) daļas vai ieguldījumi būtu jāpielīdzina tāda paša līmeņa un kategorijas likvīdiem aktīviem kā kolektīvā uzņēmuma pamatā esošie aktīvi. |
| --- | --- |

(11)

Noteikumi attiecībā uz klasifikāciju, prasībām, maksimālajām robežvērtībām un diskontiem atlikušajiem 2.A un 2.B līmeņa aktīviem būtu cieši jāsaskaņo ar BCBS un EBI ieteikumiem. Savukārt kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu (“KIU”) daļas vai ieguldījumi būtu jāpielīdzina tāda paša līmeņa un kategorijas likvīdiem aktīviem kā kolektīvā uzņēmuma pamatā esošie aktīvi.

| (12) | Saistībā ar likviditātes seguma koeficienta noteikšanu ir lietderīgi arī ņemt vērā likviditātes centralizēto pārvaldību kooperatīvajos tīklos un institucionālajā aizsardzības shēmā, kur centrālā iestāde vai struktūra ieņem centrālai bankai analogu lomu, jo tīkla dalībniekiem parasti nav tiešas piekļuves pēdējai minētajai. Tādēļ ar atbilstīgiem noteikumiem par likvīdiem aktīviem būtu jāatzīst tīkla dalībnieku veikti pieprasījuma noguldījumi centrālajā iestādē un cits tiem no centrālās iestādes pieejamais likviditātes finansējums. Noguldījumiem, kuri netiek uzskatīti par likvīdiem aktīviem, būtu jāpiemēro operacionālajiem noguldījumiem noteiktās preferenciālās izejošo naudas plūsmu likmes. |
| --- | --- |

(12)

Saistībā ar likviditātes seguma koeficienta noteikšanu ir lietderīgi arī ņemt vērā likviditātes centralizēto pārvaldību kooperatīvajos tīklos un institucionālajā aizsardzības shēmā, kur centrālā iestāde vai struktūra ieņem centrālai bankai analogu lomu, jo tīkla dalībniekiem parasti nav tiešas piekļuves pēdējai minētajai. Tādēļ ar atbilstīgiem noteikumiem par likvīdiem aktīviem būtu jāatzīst tīkla dalībnieku veikti pieprasījuma noguldījumi centrālajā iestādē un cits tiem no centrālās iestādes pieejamais likviditātes finansējums. Noguldījumiem, kuri netiek uzskatīti par likvīdiem aktīviem, būtu jāpiemēro operacionālajiem noguldījumiem noteiktās preferenciālās izejošo naudas plūsmu likmes.

| (13) | Izejošo naudas plūsmu likme stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem būtu jānosaka standarta 5 % likmes apmērā, savukārt preferenciālu izejošo naudas plūsmu likmi 3 % apmērā būtu jāļauj piemērot visām kredītiestādēm, kas ir piesaistītas noguldījumu garantiju shēmai dalībvalstī, kas izpilda noteiktus stingrus kritērijus. Pirmkārt, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (3) īstenošana dalībvalstīs. Otrkārt, dalībvalsts garantiju shēmai būtu jāizpilda noteiktas prasības saistībā ar atmaksāšanas termiņu, iepriekšēju finansējumu un papildu finanšu līdzekļu pieejamību lielu pieprasījumu gadījumā no tās rezervēm. Treškārt, preferenciālo 3 % likmi var piemērot, ja ir saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums, kas būtu jāpiešķir vienīgi gadījumā, ja Komisija ir guvusi pārliecību, ka dalībvalsts noguldījumu garantiju shēma atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem un nav nekādu būtisku problēmu attiecībā uz iekšējā tirgus darbību saistībā ar privātpersonu vai MVU noguldījumiem. Jebkurā gadījumā 3 % preferenciālā likme stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem nebūtu jāpiemēro pirms 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(13)

Izejošo naudas plūsmu likme stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem būtu jānosaka standarta 5 % likmes apmērā, savukārt preferenciālu izejošo naudas plūsmu likmi 3 % apmērā būtu jāļauj piemērot visām kredītiestādēm, kas ir piesaistītas noguldījumu garantiju shēmai dalībvalstī, kas izpilda noteiktus stingrus kritērijus. Pirmkārt, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/49/ES (3) īstenošana dalībvalstīs. Otrkārt, dalībvalsts garantiju shēmai būtu jāizpilda noteiktas prasības saistībā ar atmaksāšanas termiņu, iepriekšēju finansējumu un papildu finanšu līdzekļu pieejamību lielu pieprasījumu gadījumā no tās rezervēm. Treškārt, preferenciālo 3 % likmi var piemērot, ja ir saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums, kas būtu jāpiešķir vienīgi gadījumā, ja Komisija ir guvusi pārliecību, ka dalībvalsts noguldījumu garantiju shēma atbilst iepriekšminētajiem kritērijiem un nav nekādu būtisku problēmu attiecībā uz iekšējā tirgus darbību saistībā ar privātpersonu vai MVU noguldījumiem. Jebkurā gadījumā 3 % preferenciālā likme stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem nebūtu jāpiemēro pirms 2019. gada 1. janvāra.

| (14) | Kredītiestādēm būtu jāspēj identificēt citi privātpersonu vai MVU noguldījumi, kuriem tiek piemērotas augstākas priekšlaicīga noguldījuma pārtraukšanas likmes. Atbilstošos noteikumos, kas balstīti uz EBI pamatnostādnēm par privātpersonu vai MVU noguldījumiem, kam piemēro dažādas izejošās naudas plūsmas, būtu jānosaka kritēriji minēto privātpersonu vai MVU noguldījumu identificēšanai, pamatojoties uz to īpatnībām, proti, kopējā noguldījuma apmēru, noguldījuma veidu, procentu likmēm, izņemšanas iespējamību un to, vai noguldītājs ir rezidents vai nerezidents. |
| --- | --- |

(14)

Kredītiestādēm būtu jāspēj identificēt citi privātpersonu vai MVU noguldījumi, kuriem tiek piemērotas augstākas priekšlaicīga noguldījuma pārtraukšanas likmes. Atbilstošos noteikumos, kas balstīti uz EBI pamatnostādnēm par privātpersonu vai MVU noguldījumiem, kam piemēro dažādas izejošās naudas plūsmas, būtu jānosaka kritēriji minēto privātpersonu vai MVU noguldījumu identificēšanai, pamatojoties uz to īpatnībām, proti, kopējā noguldījuma apmēru, noguldījuma veidu, procentu likmēm, izņemšanas iespējamību un to, vai noguldītājs ir rezidents vai nerezidents.

| (15) | Nevar pieņemt, ka kredītiestādes no citām tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas sabiedrībām saņems likviditātes atbalstu vienmēr, kad tām būs grūtības izpildīt savas maksājumu saistības. Taču, ja netiek noteikts nekāds atbrīvojums attiecībā uz likviditātes seguma koeficienta piemērošanu individuālā līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu, likviditātes plūsmām starp divām tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas kredītiestādēm principā būtu jānosaka simetriskas ienākošo un izejošo naudas plūsmu likmes, lai izvairītos no likviditātes samazināšanās iekšējā tirgū ar nosacījumu, ka ir ieviesti visi nepieciešamie aizsardzības pasākumi, un ja ir saņemts iesaistītās kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums. Šāds preferenciāls režīms būtu jāpiemēro tikai pārrobežu naudas plūsmām, pamatojoties uz objektīviem papildkritērijiem, tostarp devēja un saņēmēja zemu likviditātes riska profilu. |
| --- | --- |

(15)

Nevar pieņemt, ka kredītiestādes no citām tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas sabiedrībām saņems likviditātes atbalstu vienmēr, kad tām būs grūtības izpildīt savas maksājumu saistības. Taču, ja netiek noteikts nekāds atbrīvojums attiecībā uz likviditātes seguma koeficienta piemērošanu individuālā līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu, likviditātes plūsmām starp divām tās pašas grupas vai tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas kredītiestādēm principā būtu jānosaka simetriskas ienākošo un izejošo naudas plūsmu likmes, lai izvairītos no likviditātes samazināšanās iekšējā tirgū ar nosacījumu, ka ir ieviesti visi nepieciešamie aizsardzības pasākumi, un ja ir saņemts iesaistītās kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums. Šāds preferenciāls režīms būtu jāpiemēro tikai pārrobežu naudas plūsmām, pamatojoties uz objektīviem papildkritērijiem, tostarp devēja un saņēmēja zemu likviditātes riska profilu.

| (16) | Lai kredītiestādes savu likviditātes seguma koeficientu izpildei neizmantotu vienīgi paredzamās ienākošās naudas plūsmas un lai to rīcībā nodrošinātu minimālo likvīdo aktīvu līmeni, ienākošajām naudas plūsmām, lai izlīdzinātu izejošās naudas plūsmas, vajadzētu būt maksimums 75 % apmērā no kopējām gaidāmajām izejošajām naudas plūsmām. Taču, ņemot vērā specializēto darījumdarbības modeļu esamību, būtu jāatļauj daži atbrīvojumi no šīs maksimālās robežvērtības – vai nu pilnībā, vai daļēji –, lai varētu piemērot proporcionalitātes principu, ja ir saņemts kompetento iestāžu iepriekšējs apstiprinājums. To starpā vajadzētu būt atbrīvojumam grupas un institucionālās aizsardzības shēmas naudas plūsmām un kredītiestādēm, kuras ir specializējušās pastarpinātu hipotekāro kredītu izsniegšanā vai nomas un faktūrkreditēšanas pakalpojumos. Turklāt kredītiestādēm, kas specializējušās mehānisko transportlīdzekļu iegādes finansēšanā vai patēriņa kredīta aizdevumos, būtu jāļauj piemērot augstāku maksimālo robežvērtību, proti, 90 % apmērā. Šos atbrīvojumus būtu jāvar piemērot gan individuālā, gan konsolidētā līmenī, bet tikai tādā gadījumā, ja ir izpildīti noteikti kritēriji. |
| --- | --- |

(16)

Lai kredītiestādes savu likviditātes seguma koeficientu izpildei neizmantotu vienīgi paredzamās ienākošās naudas plūsmas un lai to rīcībā nodrošinātu minimālo likvīdo aktīvu līmeni, ienākošajām naudas plūsmām, lai izlīdzinātu izejošās naudas plūsmas, vajadzētu būt maksimums 75 % apmērā no kopējām gaidāmajām izejošajām naudas plūsmām. Taču, ņemot vērā specializēto darījumdarbības modeļu esamību, būtu jāatļauj daži atbrīvojumi no šīs maksimālās robežvērtības – vai nu pilnībā, vai daļēji –, lai varētu piemērot proporcionalitātes principu, ja ir saņemts kompetento iestāžu iepriekšējs apstiprinājums. To starpā vajadzētu būt atbrīvojumam grupas un institucionālās aizsardzības shēmas naudas plūsmām un kredītiestādēm, kuras ir specializējušās pastarpinātu hipotekāro kredītu izsniegšanā vai nomas un faktūrkreditēšanas pakalpojumos. Turklāt kredītiestādēm, kas specializējušās mehānisko transportlīdzekļu iegādes finansēšanā vai patēriņa kredīta aizdevumos, būtu jāļauj piemērot augstāku maksimālo robežvērtību, proti, 90 % apmērā. Šos atbrīvojumus būtu jāvar piemērot gan individuālā, gan konsolidētā līmenī, bet tikai tādā gadījumā, ja ir izpildīti noteikti kritēriji.

| (17) | Likviditātes seguma koeficients būtu jāpiemēro kredītiestādēm gan individuāli, gan konsolidēti, ja vien kompetentās iestādes individuāli neatbrīvo no tā piemērošanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu. Veicot meitasuzņēmumu konsolidāciju trešās valstīs, pienācīgi būtu jāņem vērā šajās valstīs piemērojamās likviditātes seguma prasības. Līdz ar to konsolidācijas noteikumiem Savienībā nevajadzētu paredzēt labvēlīgāku režīmu attiecībā uz likvīdiem aktīviem, likviditātes izejošajām naudas plūsmām vai ienākošajām naudas plūsmām trešo valstu meitasuzņēmumos salīdzinājumā ar režīmu, kas noteikts attiecīgo trešo valstu tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

Likviditātes seguma koeficients būtu jāpiemēro kredītiestādēm gan individuāli, gan konsolidēti, ja vien kompetentās iestādes individuāli neatbrīvo no tā piemērošanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. vai 10. pantu. Veicot meitasuzņēmumu konsolidāciju trešās valstīs, pienācīgi būtu jāņem vērā šajās valstīs piemērojamās likviditātes seguma prasības. Līdz ar to konsolidācijas noteikumiem Savienībā nevajadzētu paredzēt labvēlīgāku režīmu attiecībā uz likvīdiem aktīviem, likviditātes izejošajām naudas plūsmām vai ienākošajām naudas plūsmām trešo valstu meitasuzņēmumos salīdzinājumā ar režīmu, kas noteikts attiecīgo trešo valstu tiesību aktos.

| (18) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 508. panta 2. punktu Komisijai ne vēlāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim jāziņo likumdevējām iestādēm par to, vai un kā Sestajā daļā noteiktā likviditātes seguma prasība būtu piemērojama ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Līdz šā noteikuma spēkā stāšanās brīdim uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām joprojām būtu jāattiecas dalībvalstu tiesību aktiem par likviditātes seguma prasību. Taču uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ja tās ietilpst banku grupā, konsolidēti būtu jāattiecina šajā regulā noteiktais likviditātes seguma koeficients. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 508. panta 2. punktu Komisijai ne vēlāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim jāziņo likumdevējām iestādēm par to, vai un kā Sestajā daļā noteiktā likviditātes seguma prasība būtu piemērojama ieguldījumu brokeru sabiedrībām. Līdz šā noteikuma spēkā stāšanās brīdim uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām joprojām būtu jāattiecas dalībvalstu tiesību aktiem par likviditātes seguma prasību. Taču uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām, ja tās ietilpst banku grupā, konsolidēti būtu jāattiecina šajā regulā noteiktais likviditātes seguma koeficients.

| (19) | Kredītiestādēm ir pienākums savām kompetentajām iestādēm sniegt pārskatu par likviditātes seguma prasību, kā precizēts šajā regulā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu. |
| --- | --- |

(19)

Kredītiestādēm ir pienākums savām kompetentajām iestādēm sniegt pārskatu par likviditātes seguma prasību, kā precizēts šajā regulā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu.

| (20) | Lai kredītiestādēm dotu pietiekamu laiku pilnībā izpildīt detalizēto likviditātes seguma prasību, tā būtu jāievieš pakāpeniski saskaņā ar grafiku Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. panta 2. punktā, sākot ar minimums 60 % no 2015. gada 1. oktobra līdz 100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(20)

Lai kredītiestādēm dotu pietiekamu laiku pilnībā izpildīt detalizēto likviditātes seguma prasību, tā būtu jāievieš pakāpeniski saskaņā ar grafiku Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. panta 2. punktā, sākot ar minimums 60 % no 2015. gada 1. oktobra līdz 100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

LIKVIDITĀTES SEGUMA KOEFICIENTS

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi, lai sīkāk precizētu Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. panta 1. punktā noteikto likviditātes seguma prasību.

2. pants

Darbības joma un piemērošana

1.   Šo regulu piemēro kredītiestādēm, ko uzrauga saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (4).

2.   Kredītiestādes nodrošina atbilstību šai regulai individuāli saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. panta 4. punktu. Kompetentās iestādes var pilnībā vai daļēji nepiemērot šo regulu individuāli attiecībā uz kredītiestādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. un 10. pantu, ja ir izpildīti tajā paredzētie nosacījumi.

3.   Ja grupa ietver vienu vai vairākas kredītiestādes, ES mātes iestāde, ES mātes finanšu pārvaldītājsabiedrības kontrolēta iestāde vai ES mātes jauktas finanšu pārvaldītājsabiedrības kontrolēta iestāde konsolidēti piemēro šajā regulā noteiktās saistības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 11. panta 3. punktu un visiem turpmāk minētajiem noteikumiem:

| a) | trešās valsts aktīvus, kas atbilst II sadaļā noteiktajām prasībām un ko tur meitasuzņēmums trešā valstī, neatzīst par likvīdiem aktīviem konsolidētas piemērošanas nolūkiem, ja tos neuzskata par likvīdiem aktīviem saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kura nosaka likviditātes seguma prasību; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts aktīvus, kas atbilst II sadaļā noteiktajām prasībām un ko tur meitasuzņēmums trešā valstī, neatzīst par likvīdiem aktīviem konsolidētas piemērošanas nolūkiem, ja tos neuzskata par likvīdiem aktīviem saskaņā ar tās trešās valsts tiesību aktiem, kura nosaka likviditātes seguma prasību;

| b) | tās likviditātes izejošās naudas plūsmas meitasuzņēmumā trešā valstī, attiecībā uz kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, kuros likviditātes seguma prasībai noteikti augstāki procenti par III sadaļā minētajiem, konsolidē saskaņā ar augstākām likmēm, kas noteiktas trešās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

tās likviditātes izejošās naudas plūsmas meitasuzņēmumā trešā valstī, attiecībā uz kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, kuros likviditātes seguma prasībai noteikti augstāki procenti par III sadaļā minētajiem, konsolidē saskaņā ar augstākām likmēm, kas noteiktas trešās valsts tiesību aktos;

| c) | tās likviditātes ienākošās naudas plūsmas meitasuzņēmumā trešā valstī, attiecībā uz kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, kuros likviditātes seguma prasībai noteikti zemāki procenti par III sadaļā minētajiem, konsolidē saskaņā ar zemākām likmēm, kas noteiktas trešās valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

tās likviditātes ienākošās naudas plūsmas meitasuzņēmumā trešā valstī, attiecībā uz kurām piemēro trešās valsts tiesību aktus, kuros likviditātes seguma prasībai noteikti zemāki procenti par III sadaļā minētajiem, konsolidē saskaņā ar zemākām likmēm, kas noteiktas trešās valsts tiesību aktos;

| d) | grupas ieguldījumu brokeru sabiedrībām konsolidēti piemēro šīs regulas 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. pantu attiecībā uz likvīdo aktīvu, kā arī likviditātes izejošo un ienākošo naudas plūsmu definēšanu gan individuālas, gan konsolidētas piemērošanas nolūkiem. Ja vien šajā punktā nav norādīts savādāk, ieguldījumu brokeru sabiedrībām turpina piemērot detalizēto likviditātes seguma prasību, kā noteikts dalībvalstu tiesību aktos, kamēr likviditātes seguma prasība nav precizēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 508. pantu; |
| --- | --- |

d)

grupas ieguldījumu brokeru sabiedrībām konsolidēti piemēro šīs regulas 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. pantu attiecībā uz likvīdo aktīvu, kā arī likviditātes izejošo un ienākošo naudas plūsmu definēšanu gan individuālas, gan konsolidētas piemērošanas nolūkiem. Ja vien šajā punktā nav norādīts savādāk, ieguldījumu brokeru sabiedrībām turpina piemērot detalizēto likviditātes seguma prasību, kā noteikts dalībvalstu tiesību aktos, kamēr likviditātes seguma prasība nav precizēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 508. pantu;

| e) | konsolidētā līmenī ienākošo naudas plūsmu summu, kas izriet no 33. panta 3. un 4. punktā minētas specializētas kredītiestādes, iekļauj tikai apmērā, kas nepārsniedz no tā paša uzņēmuma izrietošo izejošo naudas plūsmu summu. |
| --- | --- |

e)

konsolidētā līmenī ienākošo naudas plūsmu summu, kas izriet no 33. panta 3. un 4. punktā minētas specializētas kredītiestādes, iekļauj tikai apmērā, kas nepārsniedz no tā paša uzņēmuma izrietošo izejošo naudas plūsmu summu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “1. līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

1)

“1. līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar ārkārtīgi augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta otro daļu;

| 2) | “2. līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta otro daļu; 2. līmeņa aktīvus sīkāk iedala 2.A un 2.B līmeņa aktīvos saskaņā ar šīs regulas II sadaļas 2. nodaļu; |
| --- | --- |

2)

“2. līmeņa aktīvi” ir aktīvi ar augstu likviditāti un kredītkvalitāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 416. panta 1. punkta otro daļu; 2. līmeņa aktīvus sīkāk iedala 2.A un 2.B līmeņa aktīvos saskaņā ar šīs regulas II sadaļas 2. nodaļu;

| 3) | “likviditātes rezerves” ir tādu likvīdu aktīvu summa, kas ir kredītiestādes rīcībā saskaņā ar šīs regulas II sadaļu; |
| --- | --- |

3)

“likviditātes rezerves” ir tādu likvīdu aktīvu summa, kas ir kredītiestādes rīcībā saskaņā ar šīs regulas II sadaļu;

| 4) | “pārskata sniegšanas valūta” ir valūta, kurā par Regulas (ES) Nr. 575/2013 Sestās daļas II un III sadaļā minētajiem likviditātes posteņiem sniedz pārskatu kompetentajai iestādei saskaņā ar minētās regulas 415. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4)

“pārskata sniegšanas valūta” ir valūta, kurā par Regulas (ES) Nr. 575/2013 Sestās daļas II un III sadaļā minētajiem likviditātes posteņiem sniedz pārskatu kompetentajai iestādei saskaņā ar minētās regulas 415. panta 1. punktu;

| 5) | “aktīvu seguma prasība” ir aktīvu attiecība pret saistībām, kā noteikts dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktos kredītkvalitātes uzlabojumu nolūkā saistībā ar segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

5)

“aktīvu seguma prasība” ir aktīvu attiecība pret saistībām, kā noteikts dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktos kredītkvalitātes uzlabojumu nolūkā saistībā ar segtajām obligācijām;

| 6) | “MVU” ir mikrouzņēmums, mazs un vidējs uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (5); |
| --- | --- |

6)

“MVU” ir mikrouzņēmums, mazs un vidējs uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (5);

| 7) | “neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir summa, kas rodas, no kredītiestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atskaitot tās likviditātes ienākošās naudas plūsmas saskaņā ar šīs regulas III sadaļu; |
| --- | --- |

7)

“neto likviditātes izejošās naudas plūsmas” ir summa, kas rodas, no kredītiestādes likviditātes izejošajām naudas plūsmām atskaitot tās likviditātes ienākošās naudas plūsmas saskaņā ar šīs regulas III sadaļu;

| 8) | “privātpersonu vai MVU noguldījumi” ir saistības pret fizisku personu vai MVU, ja MVU piederētu pie riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijas saskaņā ar standartizēto vai uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju kredītriskam, vai saistības pret uzņēmumu, kam var piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 4. punktā noteikto pieeju, un ja kopējie šāda MVU vai uzņēmuma noguldījumi grupas līmenī nepārsniedz 1 miljonu euro; |
| --- | --- |

8)

“privātpersonu vai MVU noguldījumi” ir saistības pret fizisku personu vai MVU, ja MVU piederētu pie riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijas saskaņā ar standartizēto vai uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju kredītriskam, vai saistības pret uzņēmumu, kam var piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 153. panta 4. punktā noteikto pieeju, un ja kopējie šāda MVU vai uzņēmuma noguldījumi grupas līmenī nepārsniedz 1 miljonu euro;

| 9) | “finanšu klients” ir klients, kas kā savu galveno darbību veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām vai ir viena no šādām struktūrām:






  a) | kredītiestāde; |
| --- | --- | --- |

9)

“finanšu klients” ir klients, kas kā savu galveno darbību veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām vai ir viena no šādām struktūrām:

a)

kredītiestāde;

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| c) | finanšu iestāde; |
| --- | --- |

c)

finanšu iestāde;

| d) | īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (“SSPE”); |
| --- | --- |

d)

īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (“SSPE”);

| e) | kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (“KIU”); |
| --- | --- |

e)

kolektīvo ieguldījumu uzņēmums (“KIU”);

| f) | slēgta tipa ieguldījumu shēma; |
| --- | --- |

f)

slēgta tipa ieguldījumu shēma;

| g) | apdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

g)

apdrošināšanas sabiedrība;

| h) | pārapdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

h)

pārapdrošināšanas sabiedrība;

| i) | finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

i)

finanšu pārvaldītājsabiedrība vai jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| 10) | “privātā ieguldījumu brokersabiedrība” (“PIC”) ir sabiedrība vai trasts, kura īpašnieks vai faktiskais īpašnieks attiecīgi ir fiziska persona vai cieši saistītu fizisku personu grupa, kas tika izveidota ar vienīgo mērķi pārvaldīt īpašnieku bagātību un kas neveic nekādu citu komerciālu, rūpniecisku vai profesionālu darbību. Privātās ieguldījumu brokersabiedrības mērķis cita starpā var būt citu papildu darbību īstenošana, piemēram, īpašnieku aktīvu nošķiršana no korporatīvajiem aktīviem, aktīvu nodošanas ģimenes ietvaros atvieglošana vai novēršana, ka aktīvi pēc ģimenes locekļa nāves tiktu sadalīti, ar nosacījumu, ka šīs darbības ir saistītas ar galveno mērķi, proti, pārvaldīt īpašnieku bagātību; |
| --- | --- |

10)

“privātā ieguldījumu brokersabiedrība” (“PIC”) ir sabiedrība vai trasts, kura īpašnieks vai faktiskais īpašnieks attiecīgi ir fiziska persona vai cieši saistītu fizisku personu grupa, kas tika izveidota ar vienīgo mērķi pārvaldīt īpašnieku bagātību un kas neveic nekādu citu komerciālu, rūpniecisku vai profesionālu darbību. Privātās ieguldījumu brokersabiedrības mērķis cita starpā var būt citu papildu darbību īstenošana, piemēram, īpašnieku aktīvu nošķiršana no korporatīvajiem aktīviem, aktīvu nodošanas ģimenes ietvaros atvieglošana vai novēršana, ka aktīvi pēc ģimenes locekļa nāves tiktu sadalīti, ar nosacījumu, ka šīs darbības ir saistītas ar galveno mērķi, proti, pārvaldīt īpašnieku bagātību;

| 11) | “spriedze” nozīmē pēkšņu vai būtisku kredītiestādes maksātspējas vai likviditātes pozīcijas pasliktināšanos tirgus apstākļu izmaiņu vai ļoti specifisku faktoru dēļ, kuru rezultātā var rasties būtisks risks, ka kredītiestāde vairs nespēs izpildīt savas saistības, kuru termiņš ir nākamo 30 kalendāro dienu laikā; |
| --- | --- |

11)

“spriedze” nozīmē pēkšņu vai būtisku kredītiestādes maksātspējas vai likviditātes pozīcijas pasliktināšanos tirgus apstākļu izmaiņu vai ļoti specifisku faktoru dēļ, kuru rezultātā var rasties būtisks risks, ka kredītiestāde vairs nespēs izpildīt savas saistības, kuru termiņš ir nākamo 30 kalendāro dienu laikā;

| 12) | “maržinālie aizdevumi” ir nodrošināti aizdevumi klientiem, lai tie varētu iegādāties tirdzniecības pozīcijas ar sviras efektu. |
| --- | --- |

12)

“maržinālie aizdevumi” ir nodrošināti aizdevumi klientiem, lai tie varētu iegādāties tirdzniecības pozīcijas ar sviras efektu.

4. pants

Likviditātes seguma koeficients

1.   Detalizētā likviditātes seguma prasība saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. panta 1. punktu atbilst kredītiestādes likviditātes rezervju attiecībai pret tās neto likviditātes izejošajām naudas plūsmām 30 kalendāro dienu spriedzes periodā, un to izsaka procentos. Kredītiestādes savu likviditātes seguma koeficientu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

2.   Kredītiestāžu likviditātes seguma koeficients ir vismaz 100 %.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, kredītiestādes savus likvīdos aktīvus var pārvērst naudā, lai segtu savas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes periodos, pat ja šādas likvīdo aktīvu izmantošanas rezultātā to likviditātes seguma koeficients šādos periodos var samazināties zem 100 %.

4.   Jebkurā laikā, kad kredītiestādes likviditātes seguma radītājs ir samazinājies vai var pamatoti sagaidīt, ka tas samazināsies zem 100 %, piemēro Regulas (ES) Nr. 575/2013 414. pantā noteikto prasību. Līdz brīdim, kamēr likviditātes seguma koeficients nav atjaunots līdz 2. punktā minētajam līmenim, kredītiestāde kompetentajai iestādei sniedz pārskatu par likviditātes seguma koeficientu saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (6).

5.   Kredītiestādes aprēķina un uzrauga savu likviditātes seguma koeficientu pārskata sniegšanas valūtā un katrā valūtā, par kuru tiek sniegts atsevišķs pārskats saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. panta 2. punktu, kā arī attiecībā uz saistībām – pārskata sniegšanas valūtā. Kredītiestādes sniedz pārskatu attiecīgajai kompetentajai iestādei par likviditātes seguma koeficientu saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014.

5. pants

Spriedzes scenāriji likviditātes seguma seguma koeficientaa vajadzībām

Turpmāk minētos scenārijus var uzskatīt par tādu apstākļu rādītājiem, kādos kredītiestādi var uzskatīt par pakļautu spriedzei:

| a) | būtiskas privātpersonu vai MVU noguldījumu daļas vērtības samazināšanās; |
| --- | --- |

a)

būtiskas privātpersonu vai MVU noguldījumu daļas vērtības samazināšanās;

| b) | nenodrošinātas starpbanku finansējuma spējas, tostarp starpbanku noguldījumu un citu iespējamo finansējuma avotu, piemēram, saņemtu, piešķirtu vai nepiešķirtu likviditātes vai kredītlīniju, daļēja vai pilnīga zaudēšana; |
| --- | --- |

b)

nenodrošinātas starpbanku finansējuma spējas, tostarp starpbanku noguldījumu un citu iespējamo finansējuma avotu, piemēram, saņemtu, piešķirtu vai nepiešķirtu likviditātes vai kredītlīniju, daļēja vai pilnīga zaudēšana;

| c) | nodrošināta īstermiņa finansējuma daļēja vai pilnīga zaudēšana; |
| --- | --- |

c)

nodrošināta īstermiņa finansējuma daļēja vai pilnīga zaudēšana;

| d) | papildu likviditātes izejošās naudas plūsmas saistībā ar kredītreitinga pazemināšanu par līdz pat trim pakāpēm; |
| --- | --- |

d)

papildu likviditātes izejošās naudas plūsmas saistībā ar kredītreitinga pazemināšanu par līdz pat trim pakāpēm;

| e) | paaugstināta tirgus nestabilitāte, kas ietekmē nodrošinājuma vērtību vai kvalitāti vai rada papildu nodrošinājuma vajadzības; |
| --- | --- |

e)

paaugstināta tirgus nestabilitāte, kas ietekmē nodrošinājuma vērtību vai kvalitāti vai rada papildu nodrošinājuma vajadzības;

| f) | neplānota likviditātes un kredītiespēju izmantošana; |
| --- | --- |

f)

neplānota likviditātes un kredītiespēju izmantošana;

| g) | potenciāls pienākums atpirkt parādu vai pildīt ārpuslīgumiskas saistības. |
| --- | --- |

g)

potenciāls pienākums atpirkt parādu vai pildīt ārpuslīgumiskas saistības.

II SADAĻA

LIKVIDITĀTES REZERVES

1. NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

6. pants

Likviditātes rezervju sastāvs

Lai varētu pretendēt uz iekļaušanu kredītiestādes likviditātes rezervēs, likvīdiem aktīviem jāizpilda visas turpmāk minētās prasības:

| a) | 7. pantā noteiktās vispārīgās prasības; |
| --- | --- |

a)

7. pantā noteiktās vispārīgās prasības;

| b) | 8. pantā noteiktās operacionālās prasības; |
| --- | --- |

b)

8. pantā noteiktās operacionālās prasības;

| c) | attiecīgie atbilstības kritēriji to klasificēšanai par 1. vai 2. līmeņa aktīviem saskaņā ar 2. nodaļu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgie atbilstības kritēriji to klasificēšanai par 1. vai 2. līmeņa aktīviem saskaņā ar 2. nodaļu.

7. pants

Vispārīgas prasības attiecībā uz likvīdiem aktīviem

1.   Lai kredītiestādes aktīvus varētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem, tiem jāatbilst 2.–6. punktā noteiktajām prasībām.

2.   Aktīvi ir kredītiestādes īpašums, tiesības, pilnvarojums vai līdzdalības daļa bez jebkādiem apgrūtinājumiem. Šajā nolūkā aktīvu uzskata par neapgrūtinātu, ja kredītiestāde nav pakļauta nekādiem juridiskiem, līgumiskiem, regulatīviem vai citiem ierobežojumiem, kas tai neļautu šādu aktīvu likvidēt, pārdot, pārvest, cedēt vai vispārīgi no šāda aktīva atbrīvoties ar tiešo pārdošanu vai līgumu par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu turpmāko 30 kalendāro dienu laikā. Par neapgrūtinātiem uzskata šādus aktīvus:

| a) | portfelī iekļauti aktīvi, kas ir uzreiz pieejami kā nodrošinājums, lai iegūtu papildu finansējumu saistībā ar piešķirtām, bet finansējumu vēl nesaņēmušām kredītiespējām, kas ir pieejamas kredītiestādei. Tas ietver aktīvus, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā. Kredītiestādes pieņem, ka portfelī iekļautie aktīvi ir apgrūtināti, pamatojoties uz 2. nodaļā izklāstīto likviditātes klasifikāciju pieaugošā secībā, sākot ar aktīviem, kuri nav iekļaujami likviditātes rezervēs; |
| --- | --- |

a)

portfelī iekļauti aktīvi, kas ir uzreiz pieejami kā nodrošinājums, lai iegūtu papildu finansējumu saistībā ar piešķirtām, bet finansējumu vēl nesaņēmušām kredītiespējām, kas ir pieejamas kredītiestādei. Tas ietver aktīvus, kurus kredītiestāde noguldījusi centrālajā iestādē kooperatīvā tīklā vai institucionālā aizsardzības shēmā. Kredītiestādes pieņem, ka portfelī iekļautie aktīvi ir apgrūtināti, pamatojoties uz 2. nodaļā izklāstīto likviditātes klasifikāciju pieaugošā secībā, sākot ar aktīviem, kuri nav iekļaujami likviditātes rezervēs;

| b) | aktīvi, kurus kredītiestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu vai vērtspapīru finansēšanas darījumos, un no kuriem kredītiestāde var atbrīvoties. |
| --- | --- |

b)

aktīvi, kurus kredītiestāde ir saņēmusi kā nodrošinājumu, lai mazinātu kredītrisku aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu vai vērtspapīru finansēšanas darījumos, un no kuriem kredītiestāde var atbrīvoties.

3.   Aktīvus nedrīkst būt emitējusi ne pati kredītiestāde, ne tās mātesuzņēmums – ja vien runa nav par publiskā sektora struktūru, kas nav kredītiestāde, – ne arī tās meitasuzņēmums vai cits tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, ne arī tāda īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu un ar ko kredītiestāde ir cieši saistīta.

4.   Aktīvus nav emitējusi neviena no šīm struktūrām:

| a) | cita kredītiestāde, ja vien emitents nav publiskā sektora struktūra saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, aktīvs nav segta obligācija saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu vai ja aktīvs nav iekļauts 10. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajā kategorijā; |
| --- | --- |

a)

cita kredītiestāde, ja vien emitents nav publiskā sektora struktūra saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, aktīvs nav segta obligācija saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu vai ja aktīvs nav iekļauts 10. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajā kategorijā;

| b) | ieguldījumu brokeru sabiedrība; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu brokeru sabiedrība;

| c) | apdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

c)

apdrošināšanas sabiedrība;

| d) | pārapdrošināšanas sabiedrība; |
| --- | --- |

d)

pārapdrošināšanas sabiedrība;

| e) | finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

e)

finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| f) | jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība; |
| --- | --- |

f)

jaukta finanšu pārvaldītājsabiedrība;

| g) | cita struktūra, kas veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām. Šajā pantā īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, nav iekļauta šajā punktā minēto struktūru vidū. |
| --- | --- |

g)

cita struktūra, kas veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikumā uzskaitītajām darbībām. Šajā pantā īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu, nav iekļauta šajā punktā minēto struktūru vidū.

5.   Aktīvu vērtību vajadzētu būt iespējams noteikt, pamatojoties uz plaši zināmām un viegli pieejamām tirgus cenām. Ja tirgus cenas nav pieejamas, aktīvu vērtība jāspēj noteikt, pamatojoties uz viegli aprēķināmu formulu, kurā tiek izmantoti publiski pieejami dati un kura nav būtiski atkarīga no stingriem pieņēmumiem.

6.   Aktīvi ir iekļauti atzītā biržā vai tirgojami tiešajā pārdošanā vai ar vienkāršu repo darījumu vispāratzītos repo tirgos. Šos kritērijus katram tirgum izvērtē atsevišķi. Aktīvu, kuru dalībvalstī vai trešā valstī atļauts tirgot tirdzniecības vietā, kas nav atzīta birža, uzskata par likvīdu vienīgi tad, ja tirdzniecības vieta ir aktīvs un apjomīgs tirgus aktīvu tiešajai pārdošanai. Lai novērtētu, vai tirdzniecības vieta ir aktīvs un apjomīgs tirgus šā punkta mērķiem, kredītiestāde kā minimālos kritērijus ņem vērā šādus aspektus:

| a) | vēsturiski pierādījies tirgus plašums un dziļums, ko pierāda pirkšanas un pārdošanas likmju mazās starpības, liels tirdzniecības apjoms un liels skaits dažādu tirgus dalībnieku; |
| --- | --- |

a)

vēsturiski pierādījies tirgus plašums un dziļums, ko pierāda pirkšanas un pārdošanas likmju mazās starpības, liels tirdzniecības apjoms un liels skaits dažādu tirgus dalībnieku;

| b) | spēcīga tirgus infrastruktūra. |
| --- | --- |

b)

spēcīga tirgus infrastruktūra.

7.   Prasības 5. un 6. punktā neattiecas uz

| a) | banknotēm un monētām saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

banknotēm un monētām saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| b) | riska darījumiem ar centrālajām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

riska darījumiem ar centrālajām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu un 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| c) | piešķirtām likviditātes iespējām ar ierobežotu lietošanu saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

piešķirtām likviditātes iespējām ar ierobežotu lietošanu saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

| d) | noguldījumiem un citu finansējumu kooperatīvos tīklos un institucionālās aizsardzības shēmās saskaņā ar 16. pantu. |
| --- | --- |

d)

noguldījumiem un citu finansējumu kooperatīvos tīklos un institucionālās aizsardzības shēmās saskaņā ar 16. pantu.

8. pants

Operacionālās prasības

1.   Kredītiestādes piemēro politiku un ierobežojumus, lai nodrošinātu, ka to līdzdalība likvīdos aktīvos, kas veido to likviditātes rezerves, vienmēr ir pienācīgi diversificēta. Tādēļ kredītiestādes ņem vērā diversifikācijas apmēru starp dažādām likvīdo aktīvu kategorijām un vienas un tās pašas likvīdo aktīvu kategorijas ietvaros saskaņā ar šīs sadaļas 2. nodaļu, un jebkādus citus būtiskus diversifikācijas faktorus, piemēram, emitentu tipus, darījuma partnerus vai šo emitentu un darījuma partneru ģeogrāfisko atrašanās vietu.

Kompetentās iestādes var noteikt īpašus ierobežojumus vai prasības attiecībā uz kredītiestādes līdzdalību likvīdajos aktīvos, lai nodrošinātu to atbilstību šajā punktā noteiktajai prasībai. Taču šāds ierobežojums vai prasība neattiecas uz:

| a) | šādām 1. līmeņa aktīvu kategorijām:






  i) | banknotes un monētas saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

a)

šādām 1. līmeņa aktīvu kategorijām:

i)

banknotes un monētas saskaņā ar 10. panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| ii) | riska darījumi ar centrālajām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar centrālajām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) un d) apakšpunktu;

| iii) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta g) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta g) apakšpunktu;

| b) | 1. līmeņa aktīvu kategorijas, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ar nosacījumu, ka kredītiestādei ir līdzdalība attiecīgajā aktīvā, lai segtu neto likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts valūtā, vai ka aktīvu ir emitējušas kredītiestādes piederības dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras; |
| --- | --- |

b)

1. līmeņa aktīvu kategorijas, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu ar nosacījumu, ka kredītiestādei ir līdzdalība attiecīgajā aktīvā, lai segtu neto likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts valūtā, vai ka aktīvu ir emitējušas kredītiestādes piederības dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras;

| c) | piešķirtās likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

piešķirtās likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

2.   Kredītiestādēm ir tūlītēja piekļuve savām līdzdalībām likvīdajos aktīvos, un tām jebkurā laikā 30 kalendāro dienu spriedzes periodā jāspēj tās pārvērst naudā ar tiešo pārdošanu vai līgumu par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu vispāratzītos repo tirgos. Likvīdu aktīvu uzskata par viegli pieejamu kredītiestādei, ja nepastāv juridisku vai praktisku šķēršļu kredītiestādes spējai šādu aktīvu savlaicīgi pārvērst naudā.

Aktīvus, ar kuriem nodrošina kredītkvalitātes uzlabojumus strukturētos darījumos vai ar kuriem sedz kredītiestāžu operacionālās izmaksas, neuzskata par viegli pieejamiem kredītiestādei.

Trešā valstī turētos aktīvus, ja pastāv ierobežojumi to brīvai pārvedamībai, uzskata par viegli pieejamiem tikai tad, ja kredītiestāde minētos aktīvus izmanto likviditātes izejošo naudas plūsmu segšanai attiecīgajā trešā valstī. Nekonvertējamā valūtā turētos aktīvus uzskata par viegli pieejamiem, ja kredītiestāde minētos aktīvus izmanto likviditātes izejošo naudas plūsmu segšanai attiecīgajā valūtā.

3.   Kredītiestādes nodrošina, ka to likvīdos aktīvus kredītiestādē kontrolē īpaša likviditātes pārvaldības struktūrvienība. Šīs prasības izpildi kompetentajai iestādei demonstrē kādā no šiem veidiem:

| a) | ievietojot likvīdos aktīvus atsevišķā portfelī, ko tieši pārvalda likviditātes struktūrvienība, un ar vienīgo nolūku izmantot tos kā iespējamo līdzekļu avotu, tostarp spriedzes periodos; |
| --- | --- |

a)

ievietojot likvīdos aktīvus atsevišķā portfelī, ko tieši pārvalda likviditātes struktūrvienība, un ar vienīgo nolūku izmantot tos kā iespējamo līdzekļu avotu, tostarp spriedzes periodos;

| b) | ieviešot iekšējas sistēmas un kontroles nolūkā likviditātes pārvaldības struktūrvienībai nodrošināt efektīvu operatīvo kontroli, lai jebkurā laikā 30 kalendāro dienu spriedzes periodā līdzdalību likvīdos aktīvos varētu pārvērst naudā un piekļūt iespējamajiem līdzekļiem, nenonākot tiešā pretrunā ar pašreizējām darījumdarbības vai riska pārvaldības stratēģijām. Proti, aktīvu neiekļauj likviditātes rezervēs, ja tā pārdošana bez aizvietošanas 30 kalendāro dienu spriedzes periodā noņemtu riska ierobežošanas pozīciju, kas radītu atklātu riska pozīciju, pārsniedzot attiecīgās kredītiestādes iekšējos ierobežojumus; |
| --- | --- |

b)

ieviešot iekšējas sistēmas un kontroles nolūkā likviditātes pārvaldības struktūrvienībai nodrošināt efektīvu operatīvo kontroli, lai jebkurā laikā 30 kalendāro dienu spriedzes periodā līdzdalību likvīdos aktīvos varētu pārvērst naudā un piekļūt iespējamajiem līdzekļiem, nenonākot tiešā pretrunā ar pašreizējām darījumdarbības vai riska pārvaldības stratēģijām. Proti, aktīvu neiekļauj likviditātes rezervēs, ja tā pārdošana bez aizvietošanas 30 kalendāro dienu spriedzes periodā noņemtu riska ierobežošanas pozīciju, kas radītu atklātu riska pozīciju, pārsniedzot attiecīgās kredītiestādes iekšējos ierobežojumus;

| c) | piemērojot a) un b) risinājumu kombināciju ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde šo kombināciju ir atzinusi par pieņemamu. |
| --- | --- |

c)

piemērojot a) un b) risinājumu kombināciju ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde šo kombināciju ir atzinusi par pieņemamu.

4.   Kredītiestādes regulāri un vismaz reizi gadā pietiekami reprezentatīvu izlasi ar savu līdzdalību likvīdajos aktīvos pārvērš naudā ar tiešo pārdošanu vai vienkāršu līgumu par aktīvu pārdošanu ar atpirkšanu vispāratzītā repo tirgū. Kredītiestādes izstrādā stratēģijas, lai atbrīvotos no to likvīdo aktīvu daļām, kuri ir piemēroti šādiem mērķiem:

| a) | testēt tirgus pieejamību šiem aktīviem un to izmantošanas iespējas; |
| --- | --- |

a)

testēt tirgus pieejamību šiem aktīviem un to izmantošanas iespējas;

| b) | pārbaudīt, vai kredītiestādes procesi savlaicīgai aktīvu pārvēršanai naudas izteiksmē ir efektīvi; |
| --- | --- |

b)

pārbaudīt, vai kredītiestādes procesi savlaicīgai aktīvu pārvēršanai naudas izteiksmē ir efektīvi;

| c) | samazināt risku, ka kredītiestādes aktīvu pārvēršana naudā spriedzes periodos tirgum sūtītu negatīvi vēstījumu. |
| --- | --- |

c)

samazināt risku, ka kredītiestādes aktīvu pārvēršana naudā spriedzes periodos tirgum sūtītu negatīvi vēstījumu.

Pirmajā daļā noteiktā prasība neattiecas ne uz 10. pantā minētajiem 1. līmeņa aktīviem, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, ne uz 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām piešķirtām likviditātes iespējām ar ierobežotu lietošanu, ne arī uz 16. pantā minētajiem noguldījumiem un citu likviditātes finansējumu kooperatīvos tīklos un institucionālās aizsardzības shēmās.

5.   Prasības, kas noteiktas 2. punktā, neliedz kredītiestādēm segt tirgus risku saistībā ar to likviditātes aktīviem, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | kredītiestāde ievieš atbilstīgus iekšējos noteikumus saskaņā ar 2. un 3. punktu, lai nodrošinātu, ka minētie aktīvi joprojām ir viegli pieejami un tos kontrolē likviditātes pārvaldības struktūrvienība; |
| --- | --- |

a)

kredītiestāde ievieš atbilstīgus iekšējos noteikumus saskaņā ar 2. un 3. punktu, lai nodrošinātu, ka minētie aktīvi joprojām ir viegli pieejami un tos kontrolē likviditātes pārvaldības struktūrvienība;

| b) | neto likviditātes ienākošās un izejošās naudas plūsmas, kas rastos, ja riska ierobežošanas pozīcija tiktu priekšlaicīgi izpārdota, tiek ņemtas vērā, vērtējot attiecīgo aktīvu saskaņā ar 9. pantu. |
| --- | --- |

b)

neto likviditātes ienākošās un izejošās naudas plūsmas, kas rastos, ja riska ierobežošanas pozīcija tiktu priekšlaicīgi izpārdota, tiek ņemtas vērā, vērtējot attiecīgo aktīvu saskaņā ar 9. pantu.

6.   Kredītiestādes nodrošina, ka to likvīdo aktīvu denominācija atbilst to neto likviditātes izejošo naudas plūsmu sadalījumam pa valūtām. Tomēr nepieciešamības gadījumā kompetentās iestādes var lūgt kredītiestādēm ierobežot valūtu nesakritības, nosakot ierobežojumus tai neto likviditātes izejošo naudas plūsmu daļai valūtā, kuru spriedzes periodā var segt ar turētajiem likvīdajiem aktīviem, kas nav denominēti attiecīgajā valūtā. Minēto ierobežojumu var piemērot tikai pārskata sniegšanas valūtai vai valūtai, uz kuru var attiecināt atsevišķu pārskatu sniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. panta 2. punktu. Nosakot iespējamo ierobežojumu līmeni, ko saskaņā ar šo punktu var piemērot valūtu nesakritībai, kompetentās iestādes ņem vērā vismaz šādus aspektus:

| a) | kredītiestādes spēju veikt kādu no turpmāk minētajām darbībām:






  i) | izmantot likvīdos aktīvus, lai radītu likviditāti valūtā un jurisdikcijā, kurā rodas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas; |
| --- | --- | --- |

a)

kredītiestādes spēju veikt kādu no turpmāk minētajām darbībām:

i)

izmantot likvīdos aktīvus, lai radītu likviditāti valūtā un jurisdikcijā, kurā rodas neto likviditātes izejošās naudas plūsmas;

| ii) | veikt valūtu maiņas darījumus un ārvalstu valūtas tirgos piesaistīt līdzekļus spriedzes apstākļos, kas atbilst 4. pantā noteiktajam 30 kalendāro dienu spriedzes periodam; |
| --- | --- |

ii)

veikt valūtu maiņas darījumus un ārvalstu valūtas tirgos piesaistīt līdzekļus spriedzes apstākļos, kas atbilst 4. pantā noteiktajam 30 kalendāro dienu spriedzes periodam;

| iii) | pārvest likviditātes pārpalikumu no vienas valūtas uz otru un starp jurisdikcijām un juridiskajām personām grupas ietvaros spriedzes apstākļos, kas atbilst 4. pantā noteiktajam 30 kalendāro dienu spriedzes periodam; |
| --- | --- |

iii)

pārvest likviditātes pārpalikumu no vienas valūtas uz otru un starp jurisdikcijām un juridiskajām personām grupas ietvaros spriedzes apstākļos, kas atbilst 4. pantā noteiktajam 30 kalendāro dienu spriedzes periodam;

| b) | pēkšņu, negatīvu valūtas kursa svārstību ietekme uz esošajām nesakritīgajām pozīcijām un uz ārvalstu valūtas nodrošinājuma efektivitāti. |
| --- | --- |

b)

pēkšņu, negatīvu valūtas kursa svārstību ietekme uz esošajām nesakritīgajām pozīcijām un uz ārvalstu valūtas nodrošinājuma efektivitāti.

Visus saskaņā ar šo punktu noteiktos ierobežojumus attiecībā uz valūtu nesakritību uzskata par īpašu likviditātes prasību saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 105. pantu.

9. pants

Likvīdu aktīvu novērtēšana

Likviditātes seguma koeficienta aprēķināšanai kredītiestāde izmanto savu likvīdo aktīvu tirgus vērtību. Nepieciešamības gadījumā likvīdo aktīvu tirgus vērtību samazina atbilstoši 2. nodaļā un 8. panta 5. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem diskontiem.

2. NODAĻA

Likvīdie aktīvi

10. pants

1. līmeņa aktīvi

1.   1. līmeņa aktīvi ietver vienīgi aktīvus, kas ietilpst vienā vai vairākās no turpmāk minētajām kategorijām un katrā atsevišķā gadījumā izpilda šeit izklāstītos atbilstības kritērijus:

| a) | monētas un banknotes; |
| --- | --- |

a)

monētas un banknotes;

| b) | šādi riska darījumi ar centrālajām bankām:






  i) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē Eiropas Centrālā banka (ECB) vai dalībvalsts centrālā banka; |
| --- | --- | --- |

b)

šādi riska darījumi ar centrālajām bankām:

i)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē Eiropas Centrālā banka (ECB) vai dalībvalsts centrālā banka;

| ii) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē trešo valstu centrālās bankas ar nosacījumu, ka norīkota ārējā kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) riska darījumiem ar centrālo banku vai tās centrālo valdību ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē trešo valstu centrālās bankas ar nosacījumu, ka norīkota ārējā kredītu novērtēšanas institūcija (ĀKNI) riska darījumiem ar centrālo banku vai tās centrālo valdību ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu;

| iii) | kredītiestādes rezerves centrālā bankā saskaņā ar i) un ii) punktu ar nosacījumu, ka kredītiestāde jebkurā laikā spriedzes periodos ir tiesīga izņemt šādas rezerves, un nosacījumi šādai izņemšanai ir atrunāti nolīgumā starp attiecīgo kompetento iestādi un ECB vai centrālo banku; |
| --- | --- |

iii)

kredītiestādes rezerves centrālā bankā saskaņā ar i) un ii) punktu ar nosacījumu, ka kredītiestāde jebkurā laikā spriedzes periodos ir tiesīga izņemt šādas rezerves, un nosacījumi šādai izņemšanai ir atrunāti nolīgumā starp attiecīgo kompetento iestādi un ECB vai centrālo banku;

| c) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē kāda no šādām centrālām valdībām vai reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām:






  i) | dalībvalsts centrālā valdība; |
| --- | --- | --- |

c)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē kāda no šādām centrālām valdībām vai reģionālajām pašvaldībām, vietējām pašpārvaldēm vai publiskā sektora struktūrām:

i)

dalībvalsts centrālā valdība;

| ii) | trešās valsts centrālā valdība ar nosacījumu, ka norīkota ĀKNI tai ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

trešās valsts centrālā valdība ar nosacījumu, ka norīkota ĀKNI tai ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu;

| iii) | reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes dalībvalstī ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

iii)

reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes dalībvalstī ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu;

| iv) | reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes ii) punktā minētā tipa trešā valstī ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar trešās valsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

iv)

reģionālās pašvaldības vai vietējās pašpārvaldes ii) punktā minētā tipa trešā valstī ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar trešās valsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 4. punktu;

| v) | publiskā sektora struktūras ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību vai ar vienu no iii) punktā minētajām reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

v)

publiskā sektora struktūras ar nosacījumu, ka tos pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību vai ar vienu no iii) punktā minētajām reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. punktu;

| d) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālā valdība vai centrālā banka trešā valstī, kurai norīkota ĀKNI nav piešķīrusi kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu, ar nosacījumu, ka šādā gadījumā kredītiestāde aktīvu var atzīt par 1. līmeņa aktīvu vienīgi, lai segtu likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos tajā pašā valūtā, kurā aktīvs ir denominēts.
  Ja aktīvs nav denominēts trešās valsts vietējā valūtā, kredītiestāde aktīvu var atzīt par 1. līmeņa aktīvu tikai līdz summai, ko veido kredītiestādes neto likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgajā ārvalsts valūtā, kas atbilst tās darījumiem jurisdikcijā, kurā uzņemas likviditātes risku; |
| --- | --- |

d)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālā valdība vai centrālā banka trešā valstī, kurai norīkota ĀKNI nav piešķīrusi kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu, ar nosacījumu, ka šādā gadījumā kredītiestāde aktīvu var atzīt par 1. līmeņa aktīvu vienīgi, lai segtu likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos tajā pašā valūtā, kurā aktīvs ir denominēts.

Ja aktīvs nav denominēts trešās valsts vietējā valūtā, kredītiestāde aktīvu var atzīt par 1. līmeņa aktīvu tikai līdz summai, ko veido kredītiestādes neto likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgajā ārvalsts valūtā, kas atbilst tās darījumiem jurisdikcijā, kurā uzņemas likviditātes risku;

| e) | aktīvi, ko emitējušas kredītiestādes, kas izpilda vismaz vienu no šādām divām prasībām:






  i) | emitents ir kredītiestāde, ko ir dibinājusi vai izveidojusi dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība, vai vietējā pašpārvalde dalībvalstī; šai valdībai, pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei ir juridisks pienākums aizsargāt kredītiestādes ekonomisko pamatu un uzturēt tās finansiālo dzīvotspēju visā tās darbības periodā, un visus riska darījumus ar attiecīgo reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvaldi pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

e)

aktīvi, ko emitējušas kredītiestādes, kas izpilda vismaz vienu no šādām divām prasībām:

i)

emitents ir kredītiestāde, ko ir dibinājusi vai izveidojusi dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība, vai vietējā pašpārvalde dalībvalstī; šai valdībai, pašvaldībai vai vietējai pašpārvaldei ir juridisks pienākums aizsargāt kredītiestādes ekonomisko pamatu un uzturēt tās finansiālo dzīvotspēju visā tās darbības periodā, un visus riska darījumus ar attiecīgo reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvaldi pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu;

| ii) | kredītiestāde ir attīstību veicinošs aizdevējs, ko šajā pantā saprot kā visas kredītiestādes, kuru mērķis ir veicināt Savienības vai centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vai vietējās pašpārvaldes noteikto sabiedriskās politikas mērķu īstenošanu dalībvalstī, galvenokārt piešķirot attīstību veicinošus aizdevumus, kurus piešķir bez konkurences un ne peļņas nolūkā ar nosacījumu, ka vismaz 90 % no tās piešķirtajiem aizdevumiem tieši vai netieši garantē centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība, vai vietējā pašpārvalde un ka visus riska darījumus ar attiecīgo reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvaldi attiecīgā gadījumā pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

ii)

kredītiestāde ir attīstību veicinošs aizdevējs, ko šajā pantā saprot kā visas kredītiestādes, kuru mērķis ir veicināt Savienības vai centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vai vietējās pašpārvaldes noteikto sabiedriskās politikas mērķu īstenošanu dalībvalstī, galvenokārt piešķirot attīstību veicinošus aizdevumus, kurus piešķir bez konkurences un ne peļņas nolūkā ar nosacījumu, ka vismaz 90 % no tās piešķirtajiem aizdevumiem tieši vai netieši garantē centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība, vai vietējā pašpārvalde un ka visus riska darījumus ar attiecīgo reģionālo pašvaldību vai vietējo pašpārvaldi attiecīgā gadījumā pielīdzina riska darījumiem ar dalībvalsts centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu;

| f) | riska darījumi ārkārtīgi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:






  i) | tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām; |
| --- | --- | --- |

f)

riska darījumi ārkārtīgi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:

i)

tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām;

| ii) | riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 129. panta 1. punkta pēdējās daļas nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 129. panta 1. punkta pēdējās daļas nosacījumiem;

| iii) | kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā minēto pārredzamības prasību; |
| --- | --- |

iii)

kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā minēto pārredzamības prasību;

| iv) | to emisijas apmērs ir vismaz 500 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā); |
| --- | --- |

iv)

to emisijas apmērs ir vismaz 500 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā);

| v) | segtajām obligācijām ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalentu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā vai, ja kredītnovērtējums nav pieejams, tām piešķir 10 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

v)

segtajām obligācijām ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalentu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā vai, ja kredītnovērtējums nav pieejams, tām piešķir 10 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu;

| vi) | seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, proti, ka tā par vismaz 2 % pārsniedz summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

vi)

seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, proti, ka tā par vismaz 2 % pārsniedz summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām;

| g) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktu un 118. pantu. |
| --- | --- |

g)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē daudzpusējās attīstības bankas un starptautiskās organizācijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktu un 118. pantu.

2.   Šā panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto ārkārtīgi augstas kvalitātes segto obligāciju tirgus vērtībai piemēro minimums 7 % diskontu. Ja vien nav norādīts citādi attiecībā uz kolektīvu ieguldījumu uzņēmumu daļām vai ieguldījumiem 15. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, atlikušo 1. līmeņa aktīvu vērtībai netiek pieprasīts diskonts.

11. pants

2.A līmeņa aktīvi

1.   2.A līmeņa aktīvi ietver vienīgi aktīvus, kas ietilpst vienā vai vairākās no turpmāk minētajām kategorijām un katrā atsevišķā gadījumā izpilda šeit izklāstītos atbilstības kritērijus:

| a) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras dalībvalstī, kurā riska darījumiem ar tām ir piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 1. un 5. punktu un 116. panta 1., 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras dalībvalstī, kurā riska darījumiem ar tām ir piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 1. un 5. punktu un 116. panta 1., 2. un 3. punktu;

| b) | aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālā valdība vai centrālā banka trešā valstī, vai reģionālā pašvaldība, vietējā pašpārvalde vai publiskā sektora struktūra trešā valstī ar nosacījumu, ka tiem ir piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu, 115. vai 116. pantu; |
| --- | --- |

b)

aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālā valdība vai centrālā banka trešā valstī, vai reģionālā pašvaldība, vietējā pašpārvalde vai publiskā sektora struktūra trešā valstī ar nosacījumu, ka tiem ir piešķirta 20 % riska pakāpe saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. panta 2. punktu, 115. vai 116. pantu;

| c) | riska darījumi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:






  i) | tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām; |
| --- | --- | --- |

c)

riska darījumi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:

i)

tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām;

| ii) | riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunktā ietvertajiem nosacījumiem;

| iii) | kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību; |
| --- | --- |

iii)

kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību;

| iv) | to emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā); |
| --- | --- |

iv)

to emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā);

| v) | segtajām obligācijām ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 2. pakāpes novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalentu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā, vai, ja kredītnovērtējums nav piešķirts, tām piešķir 20 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

v)

segtajām obligācijām ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 2. pakāpes novērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalentu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā, vai, ja kredītnovērtējums nav piešķirts, tām piešķir 20 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu;

| vi) | seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 7 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām. Tomēr, ja segtās obligācijas ar kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu neatbilst ārkārtīgi augstas kvalitātes segto obligāciju minimālajam emisijas apmēram saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunkta iv) punktu, taču izpilda i), ii), iii) un iv) punktā noteiktās prasības augstas kvalitātes segtajām obligācijām, tām nosaka minimālo aktīvu seguma prasību 2 % apmērā; |
| --- | --- |

vi)

seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 7 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām. Tomēr, ja segtās obligācijas ar kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu neatbilst ārkārtīgi augstas kvalitātes segto obligāciju minimālajam emisijas apmēram saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunkta iv) punktu, taču izpilda i), ii), iii) un iv) punktā noteiktās prasības augstas kvalitātes segtajām obligācijām, tām nosaka minimālo aktīvu seguma prasību 2 % apmērā;

| d) | riska darījumi segto obligāciju veidā, ko emitējušas kredītiestādes trešās valstīs un kuras atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tās ir segtās obligācijas saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem, kurai tās jādefinē kā parāda vērtspapīri, ko emitējušas kredītiestādes vai meitasuzņēmums, kas pilnībā pieder kredītiestādei, kas garantē emisiju, un tās ir nodrošinātas ar aktīvu seguma portfeli, attiecībā uz kuru obligāciju turētājiem emitenta saistību nepildīšanas gadījumā ir tieša un prioritāra pieeja, kas attiecas uz pamatsummas un procentu atmaksas saņemšanu; |
| --- | --- | --- |

d)

riska darījumi segto obligāciju veidā, ko emitējušas kredītiestādes trešās valstīs un kuras atbilst visām šādām prasībām:

i)

tās ir segtās obligācijas saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem, kurai tās jādefinē kā parāda vērtspapīri, ko emitējušas kredītiestādes vai meitasuzņēmums, kas pilnībā pieder kredītiestādei, kas garantē emisiju, un tās ir nodrošinātas ar aktīvu seguma portfeli, attiecībā uz kuru obligāciju turētājiem emitenta saistību nepildīšanas gadījumā ir tieša un prioritāra pieeja, kas attiecas uz pamatsummas un procentu atmaksas saņemšanu;

| ii) | emitentam un segtajām obligācijām saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem piemēro īpašu obligāciju turētāju aizsardzībai paredzētu valsts uzraudzību, un uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, ko piemēro trešā valstī, jābūt vismaz līdzvērtīgiem Savienībā piemērotajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

ii)

emitentam un segtajām obligācijām saskaņā ar trešās valsts tiesību aktiem piemēro īpašu obligāciju turētāju aizsardzībai paredzētu valsts uzraudzību, un uzraudzības un regulatīvajiem pasākumiem, ko piemēro trešā valstī, jābūt vismaz līdzvērtīgiem Savienībā piemērotajiem pasākumiem;

| iii) | segtās obligācijas ir nodrošinātas ar viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta b) apakšpunktā, d) apakšpunkta i) punktā, f) apakšpunkta i) punktā vai g) apakšpunktā minēto tipu aktīvu portfeli. Ja portfelis ietver aizdevumus, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu, jāizpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 208. pantā un 229. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

iii)

segtās obligācijas ir nodrošinātas ar viena vai vairāku Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta b) apakšpunktā, d) apakšpunkta i) punktā, f) apakšpunkta i) punktā vai g) apakšpunktā minēto tipu aktīvu portfeli. Ja portfelis ietver aizdevumus, kas nodrošināti ar nekustamo īpašumu, jāizpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 208. pantā un 229. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| iv) | riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 129. panta 1. punkta pēdējās daļas nosacījumiem; |
| --- | --- |

iv)

riska darījumi ar iestādēm seguma portfelī atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 129. panta 1. punkta pēdējās daļas nosacījumiem;

| v) | kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību; |
| --- | --- |

v)

kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, un emitents izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību;

| vi) | segtajām obligācijām kredītnovērtējumu piešķir norīkota ĀKNI, un tām ir vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalenta kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā, vai, ja kredītnovērtējums nav piešķirts, piešķir 10 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu; un |
| --- | --- |

vi)

segtajām obligācijām kredītnovērtējumu piešķir norīkota ĀKNI, un tām ir vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. punktu, ekvivalenta kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā, vai, ja kredītnovērtējums nav piešķirts, piešķir 10 % riska pakāpi saskaņā ar minētās regulas 129. panta 5. punktu; un

| vii) | seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 7 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām. Taču, ja segto obligāciju emisijas apmērs ir 500 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā) vai vairāk, tām piemēro minimālo aktīvu seguma prasību 2 % apmērā; |
| --- | --- |

vii)

seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 7 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām. Taču, ja segto obligāciju emisijas apmērs ir 500 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā) vai vairāk, tām piemēro minimālo aktīvu seguma prasību 2 % apmērā;

| e) | uzņēmumu parāda vērtspapīri, kas atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tiem norīkota ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 122. pantu vai līdzvērtīgu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā; |
| --- | --- | --- |

e)

uzņēmumu parāda vērtspapīri, kas atbilst visām šādām prasībām:

i)

tiem norīkota ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 122. pantu vai līdzvērtīgu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā;

| ii) | vērtspapīru emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā); |
| --- | --- |

ii)

vērtspapīru emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā);

| iii) | maksimālais laiks līdz vērtspapīru dzēšanas termiņam to emisijas brīdī ir 10 gadi. |
| --- | --- |

iii)

maksimālais laiks līdz vērtspapīru dzēšanas termiņam to emisijas brīdī ir 10 gadi.

2.   Katra 2.A līmeņa aktīva tirgus vērtībai piemēro vismaz 15 % diskontu.

12. pants

2.B līmeņa aktīvi

1.   2. līmeņa aktīvi ietver vienīgi aktīvus, kas ietilpst vienā vai vairākās no turpmāk minētajām kategorijām un katrā atsevišķā gadījumā izpilda šeit izklāstītos atbilstības kritērijus:

| a) | riska darījumi ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru veidā, kas atbilst 13. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

riska darījumi ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru veidā, kas atbilst 13. pantā noteiktajām prasībām;

| b) | uzņēmumu parāda vērtspapīri, kas atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tie ir saņēmuši norīkotas ĀKNI kredītnovērtējumu, kas ir vismaz kredītkvalitātes 3. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 122. pantu vai līdzvērtīga kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā; |
| --- | --- | --- |

b)

uzņēmumu parāda vērtspapīri, kas atbilst visām šādām prasībām:

i)

tie ir saņēmuši norīkotas ĀKNI kredītnovērtējumu, kas ir vismaz kredītkvalitātes 3. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 122. pantu vai līdzvērtīga kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā;

| ii) | vērtspapīru emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā); |
| --- | --- |

ii)

vērtspapīru emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā);

| iii) | maksimālais laiks līdz vērtspapīru dzēšanas termiņam to emisijas brīdī ir 10 gadi; |
| --- | --- |

iii)

maksimālais laiks līdz vērtspapīru dzēšanas termiņam to emisijas brīdī ir 10 gadi;

| c) | akcijas un daļas, ja tās atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tās ir būtiska akciju indeksa sastāvdaļa dalībvalstī vai trešā valstī, ko kā tādu šajā punktā identificējusi dalībvalsts kompetentā iestāde vai attiecīgā valsts sektora iestāde trešā valstī. Ja kompetentā iestāde vai valsts sektora iestāde nav pieņēmusi nevienu lēmumu attiecībā uz būtiskiem akciju indeksiem, kredītiestādes par tādu uzskata akciju indeksu, kuru veido vadošie uzņēmumi attiecīgajā jurisdikcijā; |
| --- | --- | --- |

c)

akcijas un daļas, ja tās atbilst visām šādām prasībām:

i)

tās ir būtiska akciju indeksa sastāvdaļa dalībvalstī vai trešā valstī, ko kā tādu šajā punktā identificējusi dalībvalsts kompetentā iestāde vai attiecīgā valsts sektora iestāde trešā valstī. Ja kompetentā iestāde vai valsts sektora iestāde nav pieņēmusi nevienu lēmumu attiecībā uz būtiskiem akciju indeksiem, kredītiestādes par tādu uzskata akciju indeksu, kuru veido vadošie uzņēmumi attiecīgajā jurisdikcijā;

| ii) | tās ir denominētas kredītiestādes piederības dalībvalsts valūtā vai, ja tās ir denominētas citā valūtā, tās uzskata par 2.B līmenī ietilpstošām tikai līdz summai, kas sedz likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgajā valūtā vai jurisdikcijā, kurā uzņemas likviditātes risku; un |
| --- | --- |

ii)

tās ir denominētas kredītiestādes piederības dalībvalsts valūtā vai, ja tās ir denominētas citā valūtā, tās uzskata par 2.B līmenī ietilpstošām tikai līdz summai, kas sedz likviditātes izejošās naudas plūsmas spriedzes apstākļos attiecīgajā valūtā vai jurisdikcijā, kurā uzņemas likviditātes risku; un

| iii) | tās ir vienmēr vēsturiski pierādījušas sevi kā uzticamu likviditātes avotu, tostarp spriedzes periodos. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja uzņēmuma akciju kursa kritums vai diskonta likmju kāpums 30 kalendāro dienu tirgus spriedzes periodā nepārsniedz attiecīgi 40 % jeb 40 procentpunktus; un |
| --- | --- |

iii)

tās ir vienmēr vēsturiski pierādījušas sevi kā uzticamu likviditātes avotu, tostarp spriedzes periodos. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, ja uzņēmuma akciju kursa kritums vai diskonta likmju kāpums 30 kalendāro dienu tirgus spriedzes periodā nepārsniedz attiecīgi 40 % jeb 40 procentpunktus; un

| d) | piešķirtas likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu, ko ECB, dalībvalsts centrālā banka vai centrālā banka trešā valstī var nodrošināt ar nosacījumu, ka 14. pantā noteiktās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

d)

piešķirtas likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu, ko ECB, dalībvalsts centrālā banka vai centrālā banka trešā valstī var nodrošināt ar nosacījumu, ka 14. pantā noteiktās prasības ir izpildītas;

| e) | riska darījumi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:






  i) | tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām; |
| --- | --- | --- |

e)

riska darījumi augstas kvalitātes segto obligāciju veidā, kas izpilda visas šādas prasības:

i)

tās ir Direktīvas 2009/65/EK 52. panta 4. punktā minētās obligācijas vai obligācijas, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 4. vai 5. punktā noteiktās pieejas piemērošanas prasībām;

| ii) | kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību; |
| --- | --- |

ii)

kredītiestāde, kura iegulda segtajās obligācijās, izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punktā noteikto pārredzamības prasību;

| iii) | segto obligāciju emitents Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju ieguldītājiem dara pieejamu vismaz reizi ceturksnī; |
| --- | --- |

iii)

segto obligāciju emitents Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 7. punkta a) apakšpunktā norādīto informāciju ieguldītājiem dara pieejamu vismaz reizi ceturksnī;

| iv) | to emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā); |
| --- | --- |

iv)

to emisijas apmērs ir vismaz 250 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā);

| v) | segtās obligācijas ir nodrošinātas vienīgi ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta a) punktā, d) apakšpunkta i) punktā un e) apakšpunktā minētajiem aktīviem; |
| --- | --- |

v)

segtās obligācijas ir nodrošinātas vienīgi ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta a) punktā, d) apakšpunkta i) punktā un e) apakšpunktā minētajiem aktīviem;

| vi) | pamatā esošo aktīvu portfeli veido vienīgi riska darījumi, kuriem piešķir 35 % vai zemāku riska pakāpi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. pantu; |
| --- | --- |

vi)

pamatā esošo aktīvu portfeli veido vienīgi riska darījumi, kuriem piešķir 35 % vai zemāku riska pakāpi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 125. pantu;

| vii) | seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 10 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām; |
| --- | --- |

vii)

seguma portfelis vienmēr izpilda aktīvu seguma prasību, par vismaz 10 % pārsniedzot summu, kas nepieciešama, lai izpildītu prasības saistībā ar segtajām obligācijām;

| viii) | emisijas kredītiestādei katru mēnesi publiski jāatklāj informācija par to, ka to seguma portfelī ir ievērota prasība par 10 % aktīvu segumu; |
| --- | --- |

viii)

emisijas kredītiestādei katru mēnesi publiski jāatklāj informācija par to, ka to seguma portfelī ir ievērota prasība par 10 % aktīvu segumu;

| f) | kredītiestādēm, kuras saskaņā ar saviem statūtiem reliģisku apsvērumu dēļ nedrīkst turēt procentus nesošus aktīvus, procentus nenesoši aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās bankas vai centrālā valdība, vai centrālā banka trešā valstī, vai reģionālā pašvaldība, vietējā pašpārvalde vai publiskā sektora struktūra trešā valstī ar nosacījumu, ka šiem aktīviem norīkota ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 5. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. pantu vai līdzvērtīgu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā. |
| --- | --- |

f)

kredītiestādēm, kuras saskaņā ar saviem statūtiem reliģisku apsvērumu dēļ nedrīkst turēt procentus nesošus aktīvus, procentus nenesoši aktīvi, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās bankas vai centrālā valdība, vai centrālā banka trešā valstī, vai reģionālā pašvaldība, vietējā pašpārvalde vai publiskā sektora struktūra trešā valstī ar nosacījumu, ka šiem aktīviem norīkota ĀKNI ir piešķīrusi vismaz kredītkvalitātes 5. pakāpes kredītnovērtējumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 114. pantu vai līdzvērtīgu kredītkvalitātes pakāpi īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā.

2.   Katra 2.B līmeņa aktīva tirgus vērtībai piemēro šādus minimālos diskontus:

| a) | attiecībā uz 2.B līmeņa vērtspapīrošanu 13. panta 14. punktā noteiktā piemērojamā diskonta likme; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz 2.B līmeņa vērtspapīrošanu 13. panta 14. punktā noteiktā piemērojamā diskonta likme;

| b) | attiecībā uz uzņēmuma parāda vērtspapīriem 1. punkta b) apakšpunktā 50 % diskonts; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz uzņēmuma parāda vērtspapīriem 1. punkta b) apakšpunktā 50 % diskonts;

| c) | attiecībā uz akcijām 1. punkta c) apakšpunktā 50 % diskonts; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz akcijām 1. punkta c) apakšpunktā 50 % diskonts;

| d) | attiecībā uz segto obligāciju programmām vai emisijām 1. punkta e) apakšpunktā 30 % diskonts; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz segto obligāciju programmām vai emisijām 1. punkta e) apakšpunktā 30 % diskonts;

| e) | attiecībā uz procentus nenesošiem aktīviem 1. punkta f) apakšpunktā 50 % diskonts. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz procentus nenesošiem aktīviem 1. punkta f) apakšpunktā 50 % diskonts.

3.   Kredītiestādēm, kuras saskaņā ar saviem statūtiem reliģisku apsvērumu dēļ nedrīkst turēt procentus nesošus aktīvus, kompetentā iestāde var ļaut atkāpties no šā panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punkta ar nosacījumu, ka ir pierādījumi par nepietiekamu to procentus nenesošo aktīvu pieejamību, kuri atbilst šīm prasībām, un ka attiecīgie procentus nenesošie aktīvi ir pietiekami likvīdi privātos tirgos.

Lai noteiktu, vai procentus nenesošie aktīvi ir pietiekami likvīdi pirmās daļas nolūkiem, kompetentā iestāde apsver šādus faktorus:

| a) | pieejamie dati attiecībā uz to tirgus likviditāti, tostarp tirdzniecības apjomiem, novērotajām pirkšanas un pārdošanas likmju starpībām, cenu svārstīgumu un cenu ietekmi; un |
| --- | --- |

a)

pieejamie dati attiecībā uz to tirgus likviditāti, tostarp tirdzniecības apjomiem, novērotajām pirkšanas un pārdošanas likmju starpībām, cenu svārstīgumu un cenu ietekmi; un

| b) | citi ar to likviditāti saistīti faktori, tostarp vēsturiski pierādījumi par tirgus plašumu un dziļumu šiem procentus nenesošajiem aktīviem, tirgus dalībnieku skaitu un dažādību un spēcīgas tirgus infrastruktūras klātbūtni. |
| --- | --- |

b)

citi ar to likviditāti saistīti faktori, tostarp vēsturiski pierādījumi par tirgus plašumu un dziļumu šiem procentus nenesošajiem aktīviem, tirgus dalībnieku skaitu un dažādību un spēcīgas tirgus infrastruktūras klātbūtni.

13. pants

2.B līmeņa vērtspapīrošanas darījumi

1.   Riska darījumi ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru veidā saskaņā ar 12. panta 1. punkta a) apakšpunktu kvalificējami kā 2.B līmeņa vērtspapīrošana, ja tie atbilst 2. līdz 14. punktā noteiktajiem kritērijiem.

2.   Vērtspapīrošanas pozīcija un šīs pozīcijas pamatā esošie riska darījumi atbilst visām šādām prasībām:

| a) | šai pozīcijai ir piešķirts norīkotas ĀKNI kredītnovērtējums, kas ir vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. vai 261. pantu vai līdzvērtīga kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā; |
| --- | --- |

a)

šai pozīcijai ir piešķirts norīkotas ĀKNI kredītnovērtējums, kas ir vismaz kredītkvalitātes 1. pakāpe saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 251. vai 261. pantu vai līdzvērtīga kredītkvalitātes pakāpe īstermiņa kredītnovērtējuma gadījumā;

| b) | pozīcija ir vērtspapīrošanas visaugstākās prioritātes laidienā vai laidienos, un tai šī visaugstākā prioritāte nepārtraukti piemīt visā darījuma dzīves ciklā. Šiem mērķiem laidienu uzskata par visaugstākās prioritātes laidienu, ja pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu un – attiecīgā gadījumā – paziņojuma par tūlītēju samaksu izsniegšanas attiecīgais laidiens attiecībā uz pamatsummas un procentu maksājumu saņemšanu nav pakārtots citiem tā paša vērtspapīrošanas darījuma vai shēmas laidieniem, neņemot vērā summas, kas pienākas par procentu likmju vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, apkalpošanas maksām vai citiem līdzīgiem maksājumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 261. pantu; |
| --- | --- |

b)

pozīcija ir vērtspapīrošanas visaugstākās prioritātes laidienā vai laidienos, un tai šī visaugstākā prioritāte nepārtraukti piemīt visā darījuma dzīves ciklā. Šiem mērķiem laidienu uzskata par visaugstākās prioritātes laidienu, ja pēc paziņojuma par tiesību izmantošanu un – attiecīgā gadījumā – paziņojuma par tūlītēju samaksu izsniegšanas attiecīgais laidiens attiecībā uz pamatsummas un procentu maksājumu saņemšanu nav pakārtots citiem tā paša vērtspapīrošanas darījuma vai shēmas laidieniem, neņemot vērā summas, kas pienākas par procentu likmju vai valūtas atvasināto instrumentu līgumiem, apkalpošanas maksām vai citiem līdzīgiem maksājumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 261. pantu;

| c) | pamatā esošos riska darījumus ir iegādājusies īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (SSPE), Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 66. apakšpunkta nozīmē tādā veidā, kas ir īstenojams pret jebkuru trešo personu, un tie nav pieejami pārdevējam (iniciatoram, sponsoram vai sākotnējam aizdevējam) un tā kreditoriem, tostarp pārdevēja maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

c)

pamatā esošos riska darījumus ir iegādājusies īpašam nolūkam dibināta sabiedrība, kas veic vērtspapīrošanu (SSPE), Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 66. apakšpunkta nozīmē tādā veidā, kas ir īstenojams pret jebkuru trešo personu, un tie nav pieejami pārdevējam (iniciatoram, sponsoram vai sākotnējam aizdevējam) un tā kreditoriem, tostarp pārdevēja maksātnespējas gadījumā;

| d) | pamatā esošo riska darījumu pārvešanai uz SSPE nedrīkst piemērot nekādus stingrus smagas sekas izraisošus atgūšanas noteikumuspārdevēja (iniciatora, sponsora vai sākotnējā aizdevēja) inkorporācijas jurisdikcijā. Tas cita starpā ietver noteikumus, saskaņā ar kuriem pārdevēja (iniciatora, sponsora vai sākotnējā aizdevēja) likvidators attiecīgo pamatā esošo riska darījumu pārdošanu var atzīt par spēkā neesošu, pamatojoties vienīgi uz to, ka pārdošana notikusi noteiktu laiku pirms pārdevēja atzīšanas par maksātnespējīgu, vai noteikumi, saskaņā ar kuriem SSPE var novērst šādu atzīšanu par spēkā neesošu vienīgi tad, ja tā var pierādīt, ka pārdošanas brīdī tā nezināja par pārdevēja maksātnespēju; |
| --- | --- |

d)

pamatā esošo riska darījumu pārvešanai uz SSPE nedrīkst piemērot nekādus stingrus smagas sekas izraisošus atgūšanas noteikumuspārdevēja (iniciatora, sponsora vai sākotnējā aizdevēja) inkorporācijas jurisdikcijā. Tas cita starpā ietver noteikumus, saskaņā ar kuriem pārdevēja (iniciatora, sponsora vai sākotnējā aizdevēja) likvidators attiecīgo pamatā esošo riska darījumu pārdošanu var atzīt par spēkā neesošu, pamatojoties vienīgi uz to, ka pārdošana notikusi noteiktu laiku pirms pārdevēja atzīšanas par maksātnespējīgu, vai noteikumi, saskaņā ar kuriem SSPE var novērst šādu atzīšanu par spēkā neesošu vienīgi tad, ja tā var pierādīt, ka pārdošanas brīdī tā nezināja par pārdevēja maksātnespēju;

| e) | pamatā esošo riska darījumu pārvaldība notiek saskaņā ar apkalpošanas līgumu, kurā ir ietverti apkalpošanas nepārtrauktības noteikumi, kas kā minimums nodrošina, ka parādus apkalpojošās sabiedrības saistību nepildīšana vai maksātnespēja neizraisa apkalpošanas izbeigšanu; |
| --- | --- |

e)

pamatā esošo riska darījumu pārvaldība notiek saskaņā ar apkalpošanas līgumu, kurā ir ietverti apkalpošanas nepārtrauktības noteikumi, kas kā minimums nodrošina, ka parādus apkalpojošās sabiedrības saistību nepildīšana vai maksātnespēja neizraisa apkalpošanas izbeigšanu;

| f) | dokumentācijā, kas reglamentē vērtspapīrošanu, ir ietverti nepārtrauktības noteikumi, kas attiecīgajā gadījumā kā minimums nodrošina atvasināto instrumentu darījuma partneru un likviditātes nodrošinātāju aizstāšanu, ja tie nepilda saistības vai ir maksātnespējīgi; |
| --- | --- |

f)

dokumentācijā, kas reglamentē vērtspapīrošanu, ir ietverti nepārtrauktības noteikumi, kas attiecīgajā gadījumā kā minimums nodrošina atvasināto instrumentu darījuma partneru un likviditātes nodrošinātāju aizstāšanu, ja tie nepilda saistības vai ir maksātnespējīgi;

| g) | vērtspapīrošanas pozīcija ir nodrošināta ar portfeli, ko veido homogēni pamatā esošie riska darījumi, kuri visi pieder tikai vienai no turpmāk minētajām apakškategorijām, vai ar homogēnu pamatā esošo riska darījumu portfeli, kurā kombinēti i) un ii) punktā minētie mājokļa kredīti:






  i) | mājokļa kredīti, kas nodrošināti ar pirmā ranga hipotēku un piešķirti fiziskām personām galvenā mājokļa iegādei, ja ir izpildīts viens no šādiem diviem nosacījumiem:






  — | portfelī iekļauto kredītu vidējā aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība atbilst prasībai, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktā, |
| --- | --- | --- | --- |

g)

vērtspapīrošanas pozīcija ir nodrošināta ar portfeli, ko veido homogēni pamatā esošie riska darījumi, kuri visi pieder tikai vienai no turpmāk minētajām apakškategorijām, vai ar homogēnu pamatā esošo riska darījumu portfeli, kurā kombinēti i) un ii) punktā minētie mājokļa kredīti:

i)

mājokļa kredīti, kas nodrošināti ar pirmā ranga hipotēku un piešķirti fiziskām personām galvenā mājokļa iegādei, ja ir izpildīts viens no šādiem diviem nosacījumiem:

—

portfelī iekļauto kredītu vidējā aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība atbilst prasībai, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktā,

| — | valsts tiesību akti tajā dalībvalstī, kurā kredīti izsniegti, paredz kredīta un ienākumu attiecības limitu tai summai, kuru parādnieks var aizņemties kā mājokļa kredītu, un minētā dalībvalsts šos tiesību aktus ir paziņojusi Komisijai un EBI. Kredīta un ienākumu attiecības limitu aprēķina pēc parādnieka bruto gada ienākumiem, ņemot vērā parādnieka nodokļu un citas saistības un procentu likmju izmaiņu risku visā kredīta darbības laikā. Katram portfelī iekļautajam mājokļa kredītam parādnieka bruto ienākumu īpatsvars, kuru var izmantot kredīta apkalpošanai, ieskaitot procentu, pamatsummas un apkalpošanas maksu maksājumus, nepārsniedz 45 %; |
| --- | --- |

—

valsts tiesību akti tajā dalībvalstī, kurā kredīti izsniegti, paredz kredīta un ienākumu attiecības limitu tai summai, kuru parādnieks var aizņemties kā mājokļa kredītu, un minētā dalībvalsts šos tiesību aktus ir paziņojusi Komisijai un EBI. Kredīta un ienākumu attiecības limitu aprēķina pēc parādnieka bruto gada ienākumiem, ņemot vērā parādnieka nodokļu un citas saistības un procentu likmju izmaiņu risku visā kredīta darbības laikā. Katram portfelī iekļautajam mājokļa kredītam parādnieka bruto ienākumu īpatsvars, kuru var izmantot kredīta apkalpošanai, ieskaitot procentu, pamatsummas un apkalpošanas maksu maksājumus, nepārsniedz 45 %;

| ii) | pilnībā garantēti mājokļa kredīti, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ja attiecīgie kredīti atbilst minētajā punktā noteiktajām nodrošinājuma prasībām un to vidējā kredīta un ķīlas vērtības attiecība atbilst prasībai, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktā; |
| --- | --- |

ii)

pilnībā garantēti mājokļa kredīti, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta e) apakšpunktā, ja attiecīgie kredīti atbilst minētajā punktā noteiktajām nodrošinājuma prasībām un to vidējā kredīta un ķīlas vērtības attiecība atbilst prasībai, kura noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 129. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktā;

| iii) | komercaizdevumi, nomas līgumi un kredītiespējas uzņēmumiem, kuri dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, lai finansētu kapitālizdevumus vai darījumdarbības, izņemot komerciāla nekustamā īpašuma iegādi vai attīstīšanu, ja vismaz 80 % no aizņēmējiem attiecīgajā portfelī tā bilances ziņā vērtspapīrošanas darījuma emisijas brīdī ir mazie un vidējie uzņēmumi un neviens no aizņēmējiem nav iestāde atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 3) apakšpunktā; |
| --- | --- |

iii)

komercaizdevumi, nomas līgumi un kredītiespējas uzņēmumiem, kuri dalībvalstī veic uzņēmējdarbību, lai finansētu kapitālizdevumus vai darījumdarbības, izņemot komerciāla nekustamā īpašuma iegādi vai attīstīšanu, ja vismaz 80 % no aizņēmējiem attiecīgajā portfelī tā bilances ziņā vērtspapīrošanas darījuma emisijas brīdī ir mazie un vidējie uzņēmumi un neviens no aizņēmējiem nav iestāde atbilstoši definīcijai Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 3) apakšpunktā;

| iv) | kredīti automašīnu iegādei un nomas līgumi kredīta vai nomas ņēmējiem, kas veic uzņēmējdarbību vai dzīvo dalībvalstī. Šiem mērķiem tie ietver kredītus vai nomas līgumus, lai finansētu mehāniskos transportlīdzekļus vai piekabes, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK 3. panta 11. un 12. punktā, lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktorus, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/37/EK, motociklus vai trīsriteņu motociklus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/24/EK 1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, vai kāpurķēžu transportlīdzekļus, kuri minēti Direktīvas 2007/46/EK 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Šie kredīti vai nomas līgumi var ietvert papildu apdrošināšanas produktus un pakalpojumus vai transportlīdzekļa papildu daļas un – attiecībā uz nomu – iznomāto transportlīdzekļu atlikušo vērtību. Visi portfelī iekļautie kredīti un nomas līgumi ir nodrošināti ar pirmā ranga prasību vai nodrošinājumu attiecībā uz konkrēto transportlīdzekli vai ar pienācīgu garantiju par labu SSPE, piemēram, noteikumu par īpašumtiesību saglabāšanu; |
| --- | --- |

iv)

kredīti automašīnu iegādei un nomas līgumi kredīta vai nomas ņēmējiem, kas veic uzņēmējdarbību vai dzīvo dalībvalstī. Šiem mērķiem tie ietver kredītus vai nomas līgumus, lai finansētu mehāniskos transportlīdzekļus vai piekabes, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK 3. panta 11. un 12. punktā, lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktorus, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/37/EK, motociklus vai trīsriteņu motociklus, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/24/EK 1. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā, vai kāpurķēžu transportlīdzekļus, kuri minēti Direktīvas 2007/46/EK 2. panta 2. punkta c) apakšpunktā. Šie kredīti vai nomas līgumi var ietvert papildu apdrošināšanas produktus un pakalpojumus vai transportlīdzekļa papildu daļas un – attiecībā uz nomu – iznomāto transportlīdzekļu atlikušo vērtību. Visi portfelī iekļautie kredīti un nomas līgumi ir nodrošināti ar pirmā ranga prasību vai nodrošinājumu attiecībā uz konkrēto transportlīdzekli vai ar pienācīgu garantiju par labu SSPE, piemēram, noteikumu par īpašumtiesību saglabāšanu;

| v) | kredīti un kredītiespējas fiziskām personām, kas dzīvo kādā dalībvalstī, personīgā, ģimenes vai mājsaimniecības patēriņa mērķiem; |
| --- | --- |

v)

kredīti un kredītiespējas fiziskām personām, kas dzīvo kādā dalībvalstī, personīgā, ģimenes vai mājsaimniecības patēriņa mērķiem;

| h) | šī pozīcija nav ietverta atkārtotā vērtspapīrošanā vai sintētiskajā vērtspapīrošanā, kā attiecīgi minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 63. punktā un 242. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

h)

šī pozīcija nav ietverta atkārtotā vērtspapīrošanā vai sintētiskajā vērtspapīrošanā, kā attiecīgi minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 63. punktā un 242. panta 11. punktā;

| i) | pamatā esošie riska darījumi neietver pārvedamus finanšu instrumentus vai atvasinātos instrumentus, izņemot pašas SSPE vai citu vērtspapīrošanas struktūrā ietilpstošo personu emitētos finanšu instrumentus un ārvalstu valūtas riska un procentu likmju riska ierobežošanai izmantotos atvasinātos instrumentus; |
| --- | --- |

i)

pamatā esošie riska darījumi neietver pārvedamus finanšu instrumentus vai atvasinātos instrumentus, izņemot pašas SSPE vai citu vērtspapīrošanas struktūrā ietilpstošo personu emitētos finanšu instrumentus un ārvalstu valūtas riska un procentu likmju riska ierobežošanai izmantotos atvasinātos instrumentus;

| j) | brīdī, kad attiecīgais vērtspapīrošanas darījums emitēts vai kad tas jebkurā laikā pēc emitēšanas iekļauts pamatā esošo riska darījumu portfelī, pamatā esošie riska darījumi neietver riska darījumus ar grūtībās nonākušiem parādniekiem (vai attiecīgā gadījumā grūtībās nonākušiem garantijas devējiem), ja ar grūtībās nonākušu parādnieku (vai grūtībās nonākušu garantijas devēju) saprot aizņēmēju (vai garantijas devēju), kas:






  i) | pieteicis bankrotu, vienojies ar saviem kreditoriem par parāda atlaišanu vai pārstrukturēšanu vai kura kreditoriem tiesa ir noteikusi izpildes tiesības vai zaudējumu atlīdzību, ko izraisījusi maksājumu neveikšana triju gadu laikā pirms iniciēšanas datuma; |
| --- | --- | --- |

j)

brīdī, kad attiecīgais vērtspapīrošanas darījums emitēts vai kad tas jebkurā laikā pēc emitēšanas iekļauts pamatā esošo riska darījumu portfelī, pamatā esošie riska darījumi neietver riska darījumus ar grūtībās nonākušiem parādniekiem (vai attiecīgā gadījumā grūtībās nonākušiem garantijas devējiem), ja ar grūtībās nonākušu parādnieku (vai grūtībās nonākušu garantijas devēju) saprot aizņēmēju (vai garantijas devēju), kas:

i)

pieteicis bankrotu, vienojies ar saviem kreditoriem par parāda atlaišanu vai pārstrukturēšanu vai kura kreditoriem tiesa ir noteikusi izpildes tiesības vai zaudējumu atlīdzību, ko izraisījusi maksājumu neveikšana triju gadu laikā pirms iniciēšanas datuma;

| ii) | iekļauts personu ar negatīvu kredītvēsturi oficiālā reģistrā; |
| --- | --- |

ii)

iekļauts personu ar negatīvu kredītvēsturi oficiālā reģistrā;

| iii) | saņēmis tādu ĀKNI kredītnovērtējumu vai kuram ir tāds kredītspējas vērtējums, kas liecina par ievērojamu risku, ka līgumā noteiktie maksājumi netiks veikti, salīdzinājumā ar vidusmēra parādnieku konkrētā veida aizdevumiem attiecīgajā jurisdikcijā; |
| --- | --- |

iii)

saņēmis tādu ĀKNI kredītnovērtējumu vai kuram ir tāds kredītspējas vērtējums, kas liecina par ievērojamu risku, ka līgumā noteiktie maksājumi netiks veikti, salīdzinājumā ar vidusmēra parādnieku konkrētā veida aizdevumiem attiecīgajā jurisdikcijā;

| k) | brīdī, kad attiecīgais vērtspapīrošanas darījums emitēts vai kad tas jebkurā laikā pēc emitēšanas iekļauta pamatā esošo riska darījumu portfelī, pamatā esošie riska darījumi neietver riska darījumus, kuru saistības netiek pildītas, Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

k)

brīdī, kad attiecīgais vērtspapīrošanas darījums emitēts vai kad tas jebkurā laikā pēc emitēšanas iekļauta pamatā esošo riska darījumu portfelī, pamatā esošie riska darījumi neietver riska darījumus, kuru saistības netiek pildītas, Regulas (ES) Nr. 575/2013 178. panta 1. punkta nozīmē.

3.   Vērtspapīrošanas pozīciju atmaksāšana nedrīkst būt strukturēta tā, ka tā ir pārsvarā atkarīga no to aktīvu pārdošanas, ar kuriem nodrošināti pamatā esošie riska darījumi. Tomēr šis noteikums nedrīkst liegt vēlāk šos riska darījumus pārguldīt vai refinansēt.

4.   Vērtspapīrošanas darījuma struktūra atbilst šādām prasībām:

| a) | ja vērtspapīrošanas darījums ir izveidots bez atjaunošanas perioda vai atjaunošanas periods ir beidzies un ir izsniegts paziņojums par tiesību izmantošanu vai par tūlītēju samaksu, pamatsummas ieņēmumi no pamatā esošajiem riska darījumiem tiek nodoti vērtspapīrošanas pozīciju turētājiem ar vērtspapīrošanas pozīciju secīgu atmaksu, un katrā maksājuma datumā SSPE netiek aizturēta ievērojama naudas līdzekļu summa; |
| --- | --- |

a)

ja vērtspapīrošanas darījums ir izveidots bez atjaunošanas perioda vai atjaunošanas periods ir beidzies un ir izsniegts paziņojums par tiesību izmantošanu vai par tūlītēju samaksu, pamatsummas ieņēmumi no pamatā esošajiem riska darījumiem tiek nodoti vērtspapīrošanas pozīciju turētājiem ar vērtspapīrošanas pozīciju secīgu atmaksu, un katrā maksājuma datumā SSPE netiek aizturēta ievērojama naudas līdzekļu summa;

| b) | ja vērtspapīrošanas darījums ir izveidots ar atjaunošanas periodu, darījuma dokumentācijā ir paredzēti atbilstīgi priekšlaicīgas atmaksas notikumi, kuri ietver vismaz turpmāk minētos:






  i) | pamatā esošo riska darījumu kredītkvalitātes pasliktināšanās; |
| --- | --- | --- |

b)

ja vērtspapīrošanas darījums ir izveidots ar atjaunošanas periodu, darījuma dokumentācijā ir paredzēti atbilstīgi priekšlaicīgas atmaksas notikumi, kuri ietver vismaz turpmāk minētos:

i)

pamatā esošo riska darījumu kredītkvalitātes pasliktināšanās;

| ii) | nespēja pietiekamā apjomā piesaistīt jaunus vismaz līdzīgas kredītkvalitātes pamatā esošos riska darījumus; |
| --- | --- |

ii)

nespēja pietiekamā apjomā piesaistīt jaunus vismaz līdzīgas kredītkvalitātes pamatā esošos riska darījumus;

| iii) | ar maksātnespēju saistīta notikuma iestāšanās attiecībā uz iniciatoru vai parādus apkalpojošo sabiedrību. |
| --- | --- |

iii)

ar maksātnespēju saistīta notikuma iestāšanās attiecībā uz iniciatoru vai parādus apkalpojošo sabiedrību.

5.   Attiecīgās vērtspapīrošanas emisijas brīdī aizņēmēji (vai attiecīgā gadījumā garantijas devēji) ir veikuši vismaz vienu maksājumu, izņemot, ja vērtspapīrošana ir nodrošināta ar kredītiespējām, kas minētas 2. punkta g) apakšpunkta v) punktā.

6.   Attiecībā uz vērtspapīrošanu, kuras pamatā esošie riska darījumi ir mājokļa kredīti, kas minēti 2. punkta g) apakšpunkta i) un ii) punktā, kredītu portfelis neietver nevienu kredītu, kurš tirgots un parakstīts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka kredīta pieprasītājiem vai – attiecīgā gadījumā – starpniekiem darīts zināms, ka aizdevējs varētu nepārbaudīt sniegto informāciju.

7.   Attiecībā uz vērtspapīrošanu, kuras pamatā esošie riska darījumi ir mājokļa kredīti, kas minēti 2. punkta g) apakšpunkta i) un ii) punktā, aizņēmēja kredītspējas novērtējums atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/17/ES (7) 18. panta 1. līdz 4. punktā, 5. punkta a) apakšpunktā un 6. punktā, vai līdzvērtīgām prasībām trešās valstīs.

8.   Attiecībā uz vērtspapīrošanu, kuras pamatā esošie riska darījumi ir automašīnu iegādes kredīti un nomas līgumi un patēriņa kredīti un kredītiespējas, kas minētas 2. punkta g) apakšpunkta iv) un v) punktā, aizņēmēja kredītspējas novērtējums atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK (8) 8. pantā.

9.   Ja vērtspapīrošanas iniciators, sponsors vai sākotnējais aizdevējs uzņēmējdarbību veic Savienībā, tas izpilda Regulas (ES) Nr. 575/2013 piektajā daļā noteiktās prasības un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 8.b pantu publisko informāciju par pamatā esošo riska darījumu kredītkvalitāti un rezultātiem, darījuma struktūru, naudas plūsmām un riska darījumu nodrošināšanu, kā arī jebkādu informāciju, kas ieguldītājiem nepieciešama visaptverošu un ar faktiem labi pamatotu spriedzes testu veikšanai. Ja iniciators, sponsors un sākotnējais aizdevējs uzņēmējdarbību veic ārpus Savienības, esošajiem un potenciālajiem ieguldītājiem un regulatoriem emisijas brīdī un pēc tam regulāri tiek darīti pieejami vispusīgi dati aizdevumu līmenī atbilstoši tirgus dalībnieku vispārpieņemtiem standartiem.

10.   Pamatā esošos riska darījumus nedrīkst būt iniciējusi kredītiestāde, kurai likviditātes rezervēs, tās meitasuzņēmumā, tās mātes uzņēmumā, tās mātesuzņēmuma meitasuzņēmumā vai jebkurā citā uzņēmumā, kas ir cieši saistīts ar attiecīgo kredītiestādi, ir vērtspapīrošanas pozīcija.

11.   Laidiena emisijas apmērs ir vismaz 100 miljoni euro (vai līdzvērtīga summa vietējā valūtā).

12.   Laidiena atlikušais svērtais vidējais termiņš ir 5 gadi vai mazāk, ko aprēķina, izmantojot zemāko – vai nu darījuma cenas priekšapmaksas aplēsi vai 20 % nemainīgu priekšapmaksas likmi –, attiecībā uz kuru kredītiestāde pieņem, ka atsaukšanas iespējas tiek izmantotas pirmajā atļautajā atsaukšanas datumā.

13.   Vērtspapīrošanas darījuma pamatā esošo riska darījumu iniciators ir iestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 3. punktā, vai sabiedrība, kas kā savu galveno darbību veic vienu vai vairākas no Direktīvas 2013/36/ES I pielikuma 2. līdz 12. punktā un 15. punktā uzskaitītajām darbībām.

14.   2.B līmeņa vērtspapīrošanas tirgus vērtībai piemēro šādus minimālos diskontus:

| a) | 25 % vērtspapīrošanas darījumiem, kas nodrošināti ar 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) un iv) punktā minēto aktīvu apakškategorijām; |
| --- | --- |

a)

25 % vērtspapīrošanas darījumiem, kas nodrošināti ar 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) un iv) punktā minēto aktīvu apakškategorijām;

| b) | 35 % vērtspapīrošanas darījumiem, kas nodrošināti ar 2. punkta g) apakšpunkta iii) un v) punktā minēto aktīvu apakškategorijām. |
| --- | --- |

b)

35 % vērtspapīrošanas darījumiem, kas nodrošināti ar 2. punkta g) apakšpunkta iii) un v) punktā minēto aktīvu apakškategorijām.

14. pants

Piešķirtās likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu

Lai par 2.B līmeņa aktīviem varētu uzskatīt piešķirtās likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu, ko var nodrošināt centrālā banka saskaņā ar 12. panta 1. punkta d) apakšpunktu, tām jāatbilst visiem šādiem kritērijiem:

| a) | periodā, kas nav spriedzes periods, likviditātes iespējām piemēro saistību maksu no piešķirtās kopsummas, kas ir vismaz lielākā no šādām summām:






  i) | 75 bāzes punkti gadā; vai |
| --- | --- | --- |

a)

periodā, kas nav spriedzes periods, likviditātes iespējām piemēro saistību maksu no piešķirtās kopsummas, kas ir vismaz lielākā no šādām summām:

i)

75 bāzes punkti gadā; vai

| ii) | vismaz 25 bāzes punkti gadā virs starpības starp peļņu no aktīviem, ko izmanto kā nodrošinājumu kredītam, un peļņu no likvīdo aktīvu reprezentatīvā portfeļa pēc tam, kad ir koriģētas jebkādas būtiskas kredītriska atšķirības; |
| --- | --- |

ii)

vismaz 25 bāzes punkti gadā virs starpības starp peļņu no aktīviem, ko izmanto kā nodrošinājumu kredītam, un peļņu no likvīdo aktīvu reprezentatīvā portfeļa pēc tam, kad ir koriģētas jebkādas būtiskas kredītriska atšķirības;

Spriedzes periodā centrālā banka var samazināt šā punkta pirmajā daļā minēto saistību maksu ar nosacījumu, ka ir izpildītas likviditātes iespējām noteiktās minimālās prasības alternatīvo likviditātes pieeju ietvaros saskaņā ar 19. pantu;

| b) | kredīts ir nodrošināts ar centrālās bankas noteikta tipa neapgrūtinātiem aktīviem. Aktīvi, kas sniegti kā nodrošinājums, atbilst visiem šādiem kritērijiem:






  i) | tie tiek turēti veidā, kas atsaukšanas gadījumā atvieglo to tūlītēju pārvešanu uz centrālo banku; |
| --- | --- | --- |

b)

kredīts ir nodrošināts ar centrālās bankas noteikta tipa neapgrūtinātiem aktīviem. Aktīvi, kas sniegti kā nodrošinājums, atbilst visiem šādiem kritērijiem:

i)

tie tiek turēti veidā, kas atsaukšanas gadījumā atvieglo to tūlītēju pārvešanu uz centrālo banku;

| ii) | pēc diskonta piemērošanas to centrālās bankas noteiktā vērtība ir pietiekama, lai segtu likviditātes iespēju kopsummu; |
| --- | --- |

ii)

pēc diskonta piemērošanas to centrālās bankas noteiktā vērtība ir pietiekama, lai segtu likviditātes iespēju kopsummu;

| iii) | tos neuzskata par likvīdiem aktīviem kredītiestādes likviditātes rezervju vajadzībām; |
| --- | --- |

iii)

tos neuzskata par likvīdiem aktīviem kredītiestādes likviditātes rezervju vajadzībām;

| c) | likviditātes iespējas ir saderīgas ar centrālās bankas stratēģiju attiecībā uz darījuma partneriem; |
| --- | --- |

c)

likviditātes iespējas ir saderīgas ar centrālās bankas stratēģiju attiecībā uz darījuma partneriem;

| d) | likviditātes iespēju saistību termiņš pārsniedz 4. pantā minēto 30 kalendāro dienu spriedzes periodu; |
| --- | --- |

d)

likviditātes iespēju saistību termiņš pārsniedz 4. pantā minēto 30 kalendāro dienu spriedzes periodu;

| e) | centrālā banka likviditātes iespēju neatsauc pirms līgumā noteiktā termiņa, un kamēr attiecīgo kredītiestādi turpina uzskatīt par maksātspējīgu, netiek pieņemti nekādi turpmāki ar kredītu saistīti lēmumi; |
| --- | --- |

e)

centrālā banka likviditātes iespēju neatsauc pirms līgumā noteiktā termiņa, un kamēr attiecīgo kredītiestādi turpina uzskatīt par maksātspējīgu, netiek pieņemti nekādi turpmāki ar kredītu saistīti lēmumi;

| f) | centrālā banka ir publicējusi savu oficiālo politiku, kas ietver tās lēmumu piešķirt likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu, likviditātes iespēju nosacījumus un kredītiestāžu tipus, kas ir tiesīgas pieteikties uz šīm likviditātes iespējām. |
| --- | --- |

f)

centrālā banka ir publicējusi savu oficiālo politiku, kas ietver tās lēmumu piešķirt likviditātes iespējas ar ierobežotu lietošanu, likviditātes iespēju nosacījumus un kredītiestāžu tipus, kas ir tiesīgas pieteikties uz šīm likviditātes iespējām.

15. pants

KIU

1.   KIU daļas vai ieguldījumu apliecības uzskata par tāda paša līmeņa likvīdiem aktīviem kā attiecīgajai sabiedrībai pamatā esošie likvīdie aktīvi līdz maksimālajai summai 500 miljonu euro apmērā (vai ekvivalentai summai vietējā valūtā) katrai kredītiestādei individuāli ar nosacījumu, ka

| a) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punktā noteiktās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

a)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punktā noteiktās prasības ir izpildītas;

| b) | KIU iegulda vienīgi likvīdos aktīvos un atvasinātos instrumentos, pēdējā gadījumā tādā apmērā, kas nepieciešams, lai mazinātu procentu likmi, valūtas risku vai kredītrisku portfelī. |
| --- | --- |

b)

KIU iegulda vienīgi likvīdos aktīvos un atvasinātos instrumentos, pēdējā gadījumā tādā apmērā, kas nepieciešams, lai mazinātu procentu likmi, valūtas risku vai kredītrisku portfelī.

2.   Kredītiestādes savu KIU daļu vai ieguldījumu apliecību vērtībai atkarībā no pamatā esošo likvīdo aktīvu kategorijas piemēro šādus minimālos diskontus:

| a) | 0 % monētām un banknotēm un riska darījumiem ar centrālām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

0 % monētām un banknotēm un riska darījumiem ar centrālām bankām saskaņā ar 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| b) | 5 % 1. līmeņa aktīviem, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajās obligācijas; |
| --- | --- |

b)

5 % 1. līmeņa aktīviem, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajās obligācijas;

| c) | 12 % ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajām obligācijām saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

c)

12 % ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajām obligācijām saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu;

| d) | 20 % 2.A līmeņa aktīviem; |
| --- | --- |

d)

20 % 2.A līmeņa aktīviem;

| e) | 30 % 2.B līmeņa vērtspapīrošanai, kas nodrošināta ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) un iv) punktā minēto aktīvu apakškategorijām; |
| --- | --- |

e)

30 % 2.B līmeņa vērtspapīrošanai, kas nodrošināta ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) un iv) punktā minēto aktīvu apakškategorijām;

| f) | 35 % 2.B līmeņa segtajām obligācijām saskaņā ar 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu; |
| --- | --- |

f)

35 % 2.B līmeņa segtajām obligācijām saskaņā ar 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu;

| g) | 40 % 2.B līmeņa vērtspapīrošanai, kas nodrošināta ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) un v) punktā minēto aktīvu apakškategorijām; un |
| --- | --- |

g)

40 % 2.B līmeņa vērtspapīrošanai, kas nodrošināta ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) un v) punktā minēto aktīvu apakškategorijām; un

| h) | 55 % 2.B līmeņa uzņēmumu parāda vērtspapīriem saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu, akcijām saskaņā ar 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un procentus nenesošiem aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta f) apakšpunktu. |
| --- | --- |

h)

55 % 2.B līmeņa uzņēmumu parāda vērtspapīriem saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu, akcijām saskaņā ar 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu un procentus nenesošiem aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta f) apakšpunktu.

3.   Šā panta 2. punktā minēto pieeju piemēro šādi:

| a) | ja kredītiestāde ir informēta par par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem, tā var caurskatīt minētos pamatā esošos riska darījumus, lai tiem piešķirtu piemērotu diskontu saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja kredītiestāde ir informēta par par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem, tā var caurskatīt minētos pamatā esošos riska darījumus, lai tiem piešķirtu piemērotu diskontu saskaņā ar 2. punktu;

| b) | ja kredītiestāde nav informēta par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem, tai jāizdara pieņēmums, ka KIU iegulda līdz pilnvarā atļautajai maksimālajai summai augošā secībā likvīdos aktīvos, jo tie 2. punkta piemērošanas nolūkā ir klasificēti, sākot ar tiem, kas minēti 2. punkta g) apakšpunktā, un līdz ir sasniegta maksimālā kopējā ieguldījumu robeža. Tādu pašu pieeju piemēro, lai noteiktu pakārtoto aktīvu likviditātes līmeni, ja kredītiestāde nav informēta par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem. |
| --- | --- |

b)

ja kredītiestāde nav informēta par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem, tai jāizdara pieņēmums, ka KIU iegulda līdz pilnvarā atļautajai maksimālajai summai augošā secībā likvīdos aktīvos, jo tie 2. punkta piemērošanas nolūkā ir klasificēti, sākot ar tiem, kas minēti 2. punkta g) apakšpunktā, un līdz ir sasniegta maksimālā kopējā ieguldījumu robeža. Tādu pašu pieeju piemēro, lai noteiktu pakārtoto aktīvu likviditātes līmeni, ja kredītiestāde nav informēta par KIU pamatā esošajiem riska darījumiem.

4.   Kredītiestādes izstrādā stabilas metodikas un procedūras, lai aprēķinātu un ziņotu par KIU daļu vai ieguldījumu apliecību tirgus vērtību un diskontiem. Ja riska darījumi nav pietiekami būtiski, lai kredītiestāde varētu izstrādāt pati savas metodikas, un ja katrā atsevišķā gadījumā kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka šis nosacījums ir izpildīts, kredītiestāde var izmantot vienīgi turpmāk norādīto trešo personu aprēķinus un pārskatus par KIU daļu vai ieguldījumu apliecību diskontiem:

| a) | KIU depozitārā iestāde ar nosacījumu, ka KIU iegulda vienīgi vērtspapīros un visus šādus vērtspapīrus nogulda šajā depozitārajā iestādē; vai |
| --- | --- |

a)

KIU depozitārā iestāde ar nosacījumu, ka KIU iegulda vienīgi vērtspapīros un visus šādus vērtspapīrus nogulda šajā depozitārajā iestādē; vai

| b) | pārējo KIU gadījumā – KIU pārvaldes sabiedrība –, ja KIU pārvaldes sabiedrība atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

pārējo KIU gadījumā – KIU pārvaldes sabiedrība –, ja KIU pārvaldes sabiedrība atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 132. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

5.   Ja kredītiestāde neizpilda šā panta 4. punktā noteiktās prasības attiecībā uz KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, tā saskaņā ar 18. pantu tos vairs tos neatzīst par likvīdiem aktīviem šīs regulas vajadzībām.

16. pants

Noguldījumi un cits finansējums kooperatīvos tīklos un institucionālās aizsardzības shēmās

1.   Ja kredītiestāde pieder pie tāda tipa institucionālās aizsardzības shēmas, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, pieder tīklam, kas varētu pretendēt uz minētās regulas 10. pantā paredzēto atbrīvojumu, vai kooperatīvajam tīklam dalībvalstī, kredītiestādes pieprasījuma noguldījumus centrālajā iestādē pielīdzina likvīdiem aktīviem saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

| a) | ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai juridiski saistošiem dokumentiem, kas reglamentē šo shēmu vai tīklu, centrālai iestādei ir noteikts pienākums turēt vai veikt noguldījumus konkrēta līmeņa vai konkrētas kategorijas likvīdajos aktīvos, noguldījumus saskaņā ar šo regulu pielīdzina tā paša līmeņa vai kategorijas likvīdajiem aktīviem; |
| --- | --- |

a)

ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai juridiski saistošiem dokumentiem, kas reglamentē šo shēmu vai tīklu, centrālai iestādei ir noteikts pienākums turēt vai veikt noguldījumus konkrēta līmeņa vai konkrētas kategorijas likvīdajos aktīvos, noguldījumus saskaņā ar šo regulu pielīdzina tā paša līmeņa vai kategorijas likvīdajiem aktīviem;

| b) | ja centrālajai iestādei nav noteikts pienākums turēt vai veikt noguldījumus konkrēta līmeņa vai kategorijas likvīdajos aktīvos, noguldījumus saskaņā ar šo regulu pielīdzina 2.B līmeņa aktīviem un atlikušajai summai piemēro minimālo diskontu 25 % apmērā. |
| --- | --- |

b)

ja centrālajai iestādei nav noteikts pienākums turēt vai veikt noguldījumus konkrēta līmeņa vai kategorijas likvīdajos aktīvos, noguldījumus saskaņā ar šo regulu pielīdzina 2.B līmeņa aktīviem un atlikušajai summai piemēro minimālo diskontu 25 % apmērā.

2.   Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem vai juridiski saistošiem dokumentiem, kas reglamentē vienu no 1. punktā aprakstītajiem tīkliem vai shēmām, kredītiestādei 30 kalendāro dienu laikā ir pieeja centrālās iestādes vai citas tam pašam tīklam vai shēmai piederošas iestādes likviditātes finansējumam, šādu finansējumu pielīdzina 2.B līmeņa aktīviem, ciktāl tas nav nodrošināts ar konkrēta līmeņa vai konkrētas kategorijas likvīdiem aktīviem. Minimālo diskontu 25 % apmērā piemēro likviditātes finansējuma piešķirtajai pamatsummai.

17. pants

Likviditātes rezervju sastāvs pa aktīvu līmeņiem

1.   Kredītiestāde vienmēr ievēro šādas prasības saistībā ar tās likviditātes rezervju sastāvu:

| a) | vismaz 60 % no likviditātes rezervēm ir jābūt 1. līmeņa aktīviem; |
| --- | --- |

a)

vismaz 60 % no likviditātes rezervēm ir jābūt 1. līmeņa aktīviem;

| b) | vismaz 30 % no likviditātes rezervēm ir jābūt 1. līmeņa aktīviem, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

vismaz 30 % no likviditātes rezervēm ir jābūt 1. līmeņa aktīviem, izņemot ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu;

| c) | maksimums 15 % no likviditātes rezervēm drīkst būt 2.B līmeņa aktīvi. |
| --- | --- |

c)

maksimums 15 % no likviditātes rezervēm drīkst būt 2.B līmeņa aktīvi.

2.   Prasības, kas izklāstītas 1. punktā, piemēro pēc tam, kad ir veikta korekcija, ņemot vērā to, kādu ietekmi uz likvīdo aktīvu krājumu rada nodrošinātais finansējums, nodrošināti aizdevumi vai nodrošinājuma mijmaiņas darījumi, izmantojot likvīdos aktīvus, ja šo darījumu termiņš ir 30 kalendārās dienas pēc tam, kad atskaitīti jebkādi piemērojamie diskonti, un ar nosacījumu, ka kredītiestāde ir izpildījusi 8. pantā noteiktās operacionālās prasības.

3.   Kredītiestādes savu likviditātes rezervju sastāvu nosaka saskaņā ar šīs regulas I pielikumā noteiktajām formulām.

18. pants

Prasību pārkāpums

1.   Ja likvīds aktīvs vairs neatbilst 7. pantā noteiktajām vispārīgajām prasībām, 8. panta 2. punktā noteiktajām operacionālajām prasībām vai citiem šajā nodaļā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, kredītiestāde ne vēlāk kā 30 kalendāro dienu laikā no dienas, kad prasības tika pārkāptas, to vairs neatzīst par likvīdu aktīvu.

2.   Šā panta 1. punktu attiecina uz KIU daļām vai ieguldījumu apliecībām, kas vairs neizpilda atbilstības prasības, vienīgi tad, ja tie nepārsniedz 10 % no KIU kopējiem aktīviem.

19. pants

Alternatīvas likviditātes pieejas

1.   Ja attiecīgajā valūtā nav pietiekamu likvīdo aktīvu, lai kredītiestāde varētu sasniegt 4. pantā noteikto likviditātes seguma koeficientu, piemēro vienu vai vairākus no šiem noteikumiem:

| a) | 8. panta 6. punktā noteikto prasību par valūtu sakritību nepiemēro attiecībā uz minēto valūtu; |
| --- | --- |

a)

8. panta 6. punktā noteikto prasību par valūtu sakritību nepiemēro attiecībā uz minēto valūtu;

| b) | kredītiestāde likvīdo aktīvu deficītu var segt ar dalībvalsts vai trešās valsts centrālās bankas kredītiespējām attiecīgajā valūtā ar nosacījumu, ka kredītiespējas atbilst visām šādām prasībām:






  i) | tās ir līgumiski neatgriezeniski piešķirtas uz turpmākajām 30 kalendārajām dienām; |
| --- | --- | --- |

b)

kredītiestāde likvīdo aktīvu deficītu var segt ar dalībvalsts vai trešās valsts centrālās bankas kredītiespējām attiecīgajā valūtā ar nosacījumu, ka kredītiespējas atbilst visām šādām prasībām:

i)

tās ir līgumiski neatgriezeniski piešķirtas uz turpmākajām 30 kalendārajām dienām;

| ii) | tām ir noteikta apkalpošanas maksa, kas maksājama neatkarīgi no iespējamās izņemtās summas; |
| --- | --- |

ii)

tām ir noteikta apkalpošanas maksa, kas maksājama neatkarīgi no iespējamās izņemtās summas;

| iii) | apkalpošanas maksa ir noteikta tādā apmērā, ka neto peļņa no aktīviem, ko izmanto kredītiespējas nodrošināšanai, nedrīkst būt lielāka par neto peļņu no likvīdo aktīvu reprezentatīvā portfeļa pēc tam, kad ir koriģētas jebkādas būtiskas kredītriska atšķirības; |
| --- | --- |

iii)

apkalpošanas maksa ir noteikta tādā apmērā, ka neto peļņa no aktīviem, ko izmanto kredītiespējas nodrošināšanai, nedrīkst būt lielāka par neto peļņu no likvīdo aktīvu reprezentatīvā portfeļa pēc tam, kad ir koriģētas jebkādas būtiskas kredītriska atšķirības;

| c) | ja attiecībā uz 1. līmeņa aktīviem pastāv deficīts, taču ir pietiekams skaits 2.A līmeņa aktīvu, kredītiestāde likviditātes rezervēs var turēt papildu 2.A līmeņa aktīvus, un līdz ar to 17. pantā noteiktās maksimālās robežvērtības aktīvu līmeņiem uzskata par attiecīgi grozītām. Šiem papildu 2.A līmeņa aktīviem piemēro minimālo diskontu 20 % apmērā. Visiem 2.B līmeņa aktīviem kredītiestādes rīcībā joprojām piemēro diskontus, ko katrā gadījumā piemēro saskaņā ar šo nodaļu. |
| --- | --- |

c)

ja attiecībā uz 1. līmeņa aktīviem pastāv deficīts, taču ir pietiekams skaits 2.A līmeņa aktīvu, kredītiestāde likviditātes rezervēs var turēt papildu 2.A līmeņa aktīvus, un līdz ar to 17. pantā noteiktās maksimālās robežvērtības aktīvu līmeņiem uzskata par attiecīgi grozītām. Šiem papildu 2.A līmeņa aktīviem piemēro minimālo diskontu 20 % apmērā. Visiem 2.B līmeņa aktīviem kredītiestādes rīcībā joprojām piemēro diskontus, ko katrā gadījumā piemēro saskaņā ar šo nodaļu.

2.   Kredītiestādes apgriezti proporcionāli piemēro 1. punktā paredzētos izņēmumus attiecībā uz atbilstošo likvīdo aktīvu pieejamību. Kredītiestādes novērtē savas likviditātes vajadzības šā panta piemērošanas vajadzībām, ņemot vērā to spēju – izmantojot pareizu likviditātes pārvaldību – samazināt vajadzību pēc minētajiem likvīdajiem aktīviem un citu tirgus dalībnieku rīcībā esošos šāda veida aktīvus.

3.   Valūtas, kurām var piemērot 1. punktā noteiktos izņēmumus, un apmēru, kādā vienu vai vairākus izņēmumus kopumā var piemērot attiecīgajai valūtai, nosaka ar īstenošanas regulu, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 419. panta 4. punktu.

4.   Sīki izstrādātus nosacījumus, ko piemēro 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajām atkāpēm, nosaka ar deleģēto aktu, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 419. panta 5. punktu.

III SADAĻA

LIKVIDITĀTES IZEJOŠĀS UN IENĀKOŠĀS NAUDAS PLŪSMAS

1. NODAĻA

Neto likviditātes izejošās naudas plūsmas

20. pants

Neto likviditātes izejošo naudas plūsmu definīcija

1.   Neto likviditātes izejošās naudas plūsmas ir likviditātes izejošo naudas plūsmu summa a) punktā, no kuras atskaita likviditātes ienākošās naudas plūsmas summu b) punktā, bet tā nedrīkst būt mazāka par nulli, un to aprēķina šādi:

| a) | likviditātes izejošo naudas plūsmu summa, kā noteikts 2. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

likviditātes izejošo naudas plūsmu summa, kā noteikts 2. nodaļā;

| b) | likviditātes ienākošo naudas plūsmu summa, kā noteikts 3. nodaļā un ko aprēķina šādi:






  i) | ienākošās naudas plūsmas, kas ir atbrīvotas no maksimālās robežvērtības saskaņā ar 33. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

likviditātes ienākošo naudas plūsmu summa, kā noteikts 3. nodaļā un ko aprēķina šādi:

i)

ienākošās naudas plūsmas, kas ir atbrīvotas no maksimālās robežvērtības saskaņā ar 33. panta 2. un 3. punktu;

| ii) | zemākā vērtība – starp ienākošajām naudas plūsmām 33. panta 4. punktā un 90 % no izejošajām naudas plūsmām a) punktā, atskaitot ienākošās naudas plūsmas 33. panta 2. un 3. punktā, kurām šāda maksimālā robežvērtība netiek piemērota, bet kas nav mazāka par nulli; |
| --- | --- |

ii)

zemākā vērtība – starp ienākošajām naudas plūsmām 33. panta 4. punktā un 90 % no izejošajām naudas plūsmām a) punktā, atskaitot ienākošās naudas plūsmas 33. panta 2. un 3. punktā, kurām šāda maksimālā robežvērtība netiek piemērota, bet kas nav mazāka par nulli;

| iii) | zemākā vērtība – starp ienākošajām naudas plūsmām, kas nav minētas 33. panta 2., 3. un 4. punktā, un 75 % no izejošajām naudas plūsmām a) punktā, atskaitot ienākošās naudas plūsmas 33. panta 2. un 3. punktā, kurām šo maksimālo robežvērtību nepiemēro, un ienākošās naudas plūsmas 33. panta 4. punktā, dalot ar 0,9, lai ņemtu vērā maksimālās robežvērtības 90 % apmērā ietekmi, bet kas nav mazāka par nulli. |
| --- | --- |

iii)

zemākā vērtība – starp ienākošajām naudas plūsmām, kas nav minētas 33. panta 2., 3. un 4. punktā, un 75 % no izejošajām naudas plūsmām a) punktā, atskaitot ienākošās naudas plūsmas 33. panta 2. un 3. punktā, kurām šo maksimālo robežvērtību nepiemēro, un ienākošās naudas plūsmas 33. panta 4. punktā, dalot ar 0,9, lai ņemtu vērā maksimālās robežvērtības 90 % apmērā ietekmi, bet kas nav mazāka par nulli.

2.   Likviditātes ienākošās un izejošās naudas plūsmas izvērtē 30 kalendāro dienu spriedzes periodā saskaņā ar pieņēmumu par kombinēto iestāžu un tirgus mēroga spriedzes scenāriju, kā minēts 5. pantā.

3.   Aprēķinu 1. punktā veic saskaņā ar II pielikumā noteikto formulu.

21. pants

Prasības, lai novērtētu atvasināto instrumentu darījumos saņemtā nodrošinājuma ietekmi

Kredītiestādes aprēķina no Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumā uzskaitītajiem līgumiem ar darījumu partneriem izrietošās izejošās un ienākošās naudas plūsmas, kuru samaksa paredzama 30 dienu laikā, neto apmēru, ja pastāv savstarpējo prasījumu ieskaita līgumi saskaņā ar minētās regulas 295. pantu. Šajā pantā “neto apmērs” nozīmē, ka netiek ņemts vērā saņemamais nodrošinājums ar nosacījumu, ka tas tiek atzīts par likvīdo aktīvu saskaņā ar šīs regulas II sadaļu. Izejošās un ienākošās naudas plūsmas no atvasinātiem darījumiem ārvalstu valūtā, kas ietver vienlaicīgu (vai tajā pašā dienā) pilnīgu apmaiņu ar pamatsummām, aprēķina neto apmērā, pat ja uz minētajiem darījumiem neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita līgums.

2. NODAĻA

Likviditātes izejošās naudas plūsmas

22. pants

Likviditātes izejošās naudas plūsmu definīcija

1.   Likviditātes izejošās naudas plūsmas aprēķina, dažādu kategoriju vai veidu saistību atlikumus un ārpusbilances saistības reizinot ar likmēm, ar kādām tās paredzēts realizēt vai izņemt, kā norādīts šajā nodaļā.

2.   Likviditātes izejošās naudas plūsmas 1. punktā ietver turpmāk minētās summas, kas katrā atsevišķā gadījumā reizinātas ar piemērojamo izejošo naudas plūsmu likmi:

| a) | aktuālās neatmaksātās summas stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem un citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, ko aprēķina saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu; |
| --- | --- |

a)

aktuālās neatmaksātās summas stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem un citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, ko aprēķina saskaņā ar 24., 25. un 26. pantu;

| b) | citu saistību aktuālās neatmaksātās summas, kuru termiņš ir iestājies, kuras emitents vai finansējuma devējs var pieprasīt izmaksāt vai attiecībā uz kurām finansējuma devējs var sagaidīt, ka kredītiestāde saistības, ko aprēķina saskaņā ar 27. un 28. pantu, atmaksās nākamo 30 kalendāro dienu laikā; |
| --- | --- |

b)

citu saistību aktuālās neatmaksātās summas, kuru termiņš ir iestājies, kuras emitents vai finansējuma devējs var pieprasīt izmaksāt vai attiecībā uz kurām finansējuma devējs var sagaidīt, ka kredītiestāde saistības, ko aprēķina saskaņā ar 27. un 28. pantu, atmaksās nākamo 30 kalendāro dienu laikā;

| c) | papildu izejošās naudas plūsmas, ko nosaka saskaņā ar 30. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izejošās naudas plūsmas, ko nosaka saskaņā ar 30. pantu;

| d) | maksimālā summa, kādu var izņemt nākamo 30 kalendāro dienu laikā no neizmantotām piešķirtām kredītiespējām un likviditātes iespējām, ko aprēķina saskaņā ar 31. pantu; |
| --- | --- |

d)

maksimālā summa, kādu var izņemt nākamo 30 kalendāro dienu laikā no neizmantotām piešķirtām kredītiespējām un likviditātes iespējām, ko aprēķina saskaņā ar 31. pantu;

| e) | papildu izejošās naudas plūsmas, kas noteiktas novērtējumā saskaņā ar 23. pantu. |
| --- | --- |

e)

papildu izejošās naudas plūsmas, kas noteiktas novērtējumā saskaņā ar 23. pantu.

23. pants

Papildu likviditātes izejošās naudas plūsmas citiem produktiem un pakalpojumiem

1.   Kredītiestādes regulāri novērtē likviditātes izejošo naudas plūsmu iespējamību un potenciālo apmēru 30 kalendāro dienu laikā attiecībā uz produktiem vai pakalpojumiem, kas nav minēti 27.–31. punktā un ko tās piedāvā vai kuru sponsori tās ir, vai ko potenciālie pircēji uzskatītu par saistītiem ar kredītiestādēm. Šie produkti vai pakalpojumi cita starpā ietver likviditātes izejošās naudas plūsmas, kas izriet no jebkādiem līgumā paredzētiem noteikumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantā un I pielikumā, piemēram:

| a) | citas ārpusbilances un iespējamās finansējuma saistības, tostarp, bet ne tikai, nepiešķirtas finansējuma iespējas; |
| --- | --- |

a)

citas ārpusbilances un iespējamās finansējuma saistības, tostarp, bet ne tikai, nepiešķirtas finansējuma iespējas;

| b) | neizmantoti aizdevumi un avansi korporatīvajiem darījumu partneriem; |
| --- | --- |

b)

neizmantoti aizdevumi un avansi korporatīvajiem darījumu partneriem;

| c) | piešķirti, bet vēl neizmantoti hipotekārie aizdevumi; |
| --- | --- |

c)

piešķirti, bet vēl neizmantoti hipotekārie aizdevumi;

| d) | kredītkartes; |
| --- | --- |

d)

kredītkartes;

| e) | konta pārtēriņa iespējas; |
| --- | --- |

e)

konta pārtēriņa iespējas;

| f) | plānotās izejošās naudas plūsmas, kas saistītas ar privātpersonu vai MVU vai korporatīvo aizdevumu atjaunošanu vai pagarināšanu; |
| --- | --- |

f)

plānotās izejošās naudas plūsmas, kas saistītas ar privātpersonu vai MVU vai korporatīvo aizdevumu atjaunošanu vai pagarināšanu;

| g) | plānotie no atvasinātiem instrumentiem izrietošie maksājumi; |
| --- | --- |

g)

plānotie no atvasinātiem instrumentiem izrietošie maksājumi;

| h) | tirdzniecības finansējuma ar ārpusbilanci saistītie produkti. |
| --- | --- |

h)

tirdzniecības finansējuma ar ārpusbilanci saistītie produkti.

2.   Šā panta 1. punktā minētās izejošās naudas plūsmas novērtē saskaņā ar pieņēmumu par kombinēto iestāžu un tirgus mēroga spriedzes scenāriju, kā minēts 5. pantā. Minētajā novērtējumā kredītiestādes īpaši ņem vērā būtisku reputācijas kaitējumu, ko varētu izraisīt likviditātes atbalsta nesniegšana šādiem produktiem vai pakalpojumiem. Kredītiestādes vismaz reizi gadā sniedz pārskatus kompetentajām iestādēm par tiem produktiem un pakalpojumiem, kuru likviditātes izejošo naudas plūsmu iespējamība un potenciālais apmērs saskaņā ar 1. punktu ir būtisks, un kompetentās iestādes nosaka, kuras izejošās naudas plūsmas ir iedalāmas. Kompetentās iestādes izejošo naudas plūsmu likmi apmērā līdz 5 % produktiem var piemērot produktiem, kas saistīti ar tirdzniecības finansējumu ārpusbilances posteņiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantā un I pielikumā.

3.   Kompetentās iestādes vismaz reizi gadā sniedz pārskatu EBI par tiem produktu vai pakalpojumu veidiem, kuriem tās ir noteikušas izejošās naudas plūsmas, pamatojoties uz kredītiestāžu pārskatiem, un minētajā pārskatā tiek izskaidrota arī izejošo naudas plūsmu noteikšanā izmantotā metodika.

24. pants

Izejošās naudas plūsmas saistībā ar stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem

1.   Ja vien kritēriji augstākai izejošo naudas plūsmu likmei saskaņā ar 25. panta 2., 3. vai 5. punktu nav izpildīti, privātpersonu vai MVU noguldījumu apmēru, uz ko attiecas noguldījumu garantiju shēmaa saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/19/EK (9) vai Direktīvu 2014/49/ES vai līdzvērtīga noguldījumu garantiju shēma trešā valstī, uzskata par stabilu un reizina ar 5 %, ja noguldījums vai nu

| a) | ietilpst iedibinātās attiecībās, kā rezultātā tā izņemšana ir maz ticama; vai |
| --- | --- |

a)

ietilpst iedibinātās attiecībās, kā rezultātā tā izņemšana ir maz ticama; vai

| b) | tiek turēts darījumu kontā. |
| --- | --- |

b)

tiek turēts darījumu kontā.

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā attiecībā uz privātpersonu vai MVU noguldījumu uzskata, ka tas ietilpst iedibinātās attiecībās, ja noguldītājs atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

| a) | tam ir aktīvas līgumiskās attiecības ar kredītiestādi vismaz 12 mēnešus; |
| --- | --- |

a)

tam ir aktīvas līgumiskās attiecības ar kredītiestādi vismaz 12 mēnešus;

| b) | tam ar kredītiestādi ir aizņēmuma attiecības saistībā ar mājokļa kredītiem vai citiem ilgtermiņa aizdevumiem; |
| --- | --- |

b)

tam ar kredītiestādi ir aizņēmuma attiecības saistībā ar mājokļa kredītiem vai citiem ilgtermiņa aizdevumiem;

| c) | izņemot aizdevumu, kredītiestādē tam ir vismaz viens cits aktīvs produkts. |
| --- | --- |

c)

izņemot aizdevumu, kredītiestādē tam ir vismaz viens cits aktīvs produkts.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā privātpersonu vai MVU noguldījumu uzskata par tādu, kas tiek turēts darījumu kontā, ja algas, ienākumus vai darījumus regulāri attiecīgi kreditē un debitē no šī konta.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, no 2019. gada 1. janvāra kompetentās iestādes var atļaut kredītiestādēm to 1. punktā minēto stabilo privātpersonu vai MVU noguldījumu summu, uz kuriem attiecas noguldījumu garantiju shēma saskaņā ar Direktīvu 2014/49/ES, reizināt ar 3 % maksimums līdz 100 000 euro līmenim, kā norādīts minētās direktīvas 6. panta 1. punktā, ar nosacījumu, ka Komisija ir apstiprinājusi, ka oficiāli atzītā noguldījumu garantiju shēma atbilst visiem šādiem kritērijiem:

| a) | noguldījumu garantiju shēmai ir pieejami finanšu līdzekļi, kā minēts Direktīvas 2014/49/ES 10. pantā, kurus nodrošina ar priekšiemaksām, kas to dalībniekiem jāveic vismaz reizi gadā; |
| --- | --- |

a)

noguldījumu garantiju shēmai ir pieejami finanšu līdzekļi, kā minēts Direktīvas 2014/49/ES 10. pantā, kurus nodrošina ar priekšiemaksām, kas to dalībniekiem jāveic vismaz reizi gadā;

| b) | noguldījumu garantiju shēmai ir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu tūlītēju papildu finansējuma saņemšanu, ja no tās rezervēm tiek veikti lieli pieprasījumi, tostarp ārkārtas iemaksu saņemšanu no dalībnieku kredītiestādēm un pieeju alternatīviem finansēšanas pasākumiem, kas ir atbilstoši, lai no publiskām vai privātām trešām personām saņemtu īstermiņa finansējumu; |
| --- | --- |

b)

noguldījumu garantiju shēmai ir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu tūlītēju papildu finansējuma saņemšanu, ja no tās rezervēm tiek veikti lieli pieprasījumi, tostarp ārkārtas iemaksu saņemšanu no dalībnieku kredītiestādēm un pieeju alternatīviem finansēšanas pasākumiem, kas ir atbilstoši, lai no publiskām vai privātām trešām personām saņemtu īstermiņa finansējumu;

| c) | ar noguldījumu garantiju shēmu tiek nodrošināts septiņu darba dienu atmaksas termiņš saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 8. panta 1. punktu, skaitot no dienas, kad piemēro 3 % izejošo naudas plūsmu likmi. |
| --- | --- |

c)

ar noguldījumu garantiju shēmu tiek nodrošināts septiņu darba dienu atmaksas termiņš saskaņā ar Direktīvas 2014/49/ES 8. panta 1. punktu, skaitot no dienas, kad piemēro 3 % izejošo naudas plūsmu likmi.

5.   Kompetentās iestādes 4. punktā minēto atļauju piešķir tikai pēc tam, kad ir saņemts Komisijas iepriekšējs apstiprinājums. Lūgumu piešķirt šādu apstiprinājumu pamato, un tiek dokumentēts, ka vērtības samazināšanās likmes stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem būtu zemākas par 3 % spriedzes periodos, kas atbilst 5. pantā minētajiem scenārijiem. Pamatotu lūgumu Komisijai iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms datuma, sākot no kura atļauja tiek pieprasīta. Komisija novērtē, vai attiecīgā noguldījumu garantiju shēma atbilst 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem. Ja šie nosacījumi ir izpildīti, Komisija apstiprina kompetentās iestādes lūgumu piešķirt apstiprinājumu, ja vien nepastāv īpaši svarīgi iemesli neapstiprināšanai, ņemot vērā iekšējā tirgus darbību attiecībā uz privātpersonu vai MVU noguldījumiem. Visas kredītiestādes, kas ir piesaistītas šādai apstiprinātai noguldījumu garantiju shēmai, ir tiesīgas piemērot 3 % izejošo naudas plūsmu likmi. Komisija lūdz EBI atzinumu par to, vai attiecīgā noguldījumu garantiju shēma atbilst 4. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

6.   Kompetentā iestāde savām kredītiestādēm var atļaut ar 3 % reizināt privātpersonu vai MVU noguldījumus, uz kuriem attiecas noguldījumu garantiju shēma trešā valstī, kura ir līdzvērtīga 1. punktā minētajai shēmai, ja trešā valsts to atļauj.

25. pants

Izejošās naudas plūsmas saistībā ar citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem

1.   Kredītiestādes ar 10 % reizina citus privātpersonu vai MVU noguldījumus, tostarp tos privātpersonu vai MVU noguldījumus, uz kuriem neattiecas 24. pants, ja vien netiek piemēroti 2. punktā paredzētie nosacījumi.

2.   Citiem privātpersonu vai MVU noguldījumiem piemēro augstākas izejošo naudas plūsmu likmes, kā noteikusi kredītiestāde saskaņā ar 3. punktu, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | kopējais noguldījumu atlikums, ieskaitot visus klientu noguldījumu kontus attiecīgajā kredītiestādē vai grupā, pārsniedz 500 000 euro; |
| --- | --- |

a)

kopējais noguldījumu atlikums, ieskaitot visus klientu noguldījumu kontus attiecīgajā kredītiestādē vai grupā, pārsniedz 500 000 euro;

| b) | noguldījumu pieņemšana notiek tikai internetā; |
| --- | --- |

b)

noguldījumu pieņemšana notiek tikai internetā;

| c) | noguldījums piedāvā procentu likmi, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  i) | likme ievērojami pārsniedz vidējo likmi līdzīgiem privātpersonu vai MVU noguldījumu produktiem; |
| --- | --- | --- |

c)

noguldījums piedāvā procentu likmi, kas atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

i)

likme ievērojami pārsniedz vidējo likmi līdzīgiem privātpersonu vai MVU noguldījumu produktiem;

| ii) | tā ienesīgums ir atkarīgs no tirgus indeksa vai indeksu kopuma ienesīguma; |
| --- | --- |

ii)

tā ienesīgums ir atkarīgs no tirgus indeksa vai indeksu kopuma ienesīguma;

| iii) | tā ienesīgums ir atkarīgs no tirgus mainīgā lieluma, kas nav mainīgā procentu likme; |
| --- | --- |

iii)

tā ienesīgums ir atkarīgs no tirgus mainīgā lieluma, kas nav mainīgā procentu likme;

| d) | noguldījums sākotnēji tika veikts uz noteiktu laiku ar 30 kalendāro dienu dzēšanas termiņu vai arī noguldījumam ir noteikts iepriekšēja brīdinājuma termiņš, kas ir īsāks par 30 kalendārajām dienām, saskaņā ar līgumā paredzētajiem noteikumiem, izņemot noguldījumus, kuri atbilst 4. punktā paredzētajam režīmam; |
| --- | --- |

d)

noguldījums sākotnēji tika veikts uz noteiktu laiku ar 30 kalendāro dienu dzēšanas termiņu vai arī noguldījumam ir noteikts iepriekšēja brīdinājuma termiņš, kas ir īsāks par 30 kalendārajām dienām, saskaņā ar līgumā paredzētajiem noteikumiem, izņemot noguldījumus, kuri atbilst 4. punktā paredzētajam režīmam;

| e) | kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noguldītājs ir rezidents trešā valstī vai arī noguldījums ir denominēts valūtā, kas nav ne euro, ne arī dalībvalsts vietējā valūta. Kredītiestādēm vai filiālēm trešās valstīs noguldītājs nav rezidents trešā valstī vai arī noguldījums ir denominēts valūtā, kas nav trešās valsts vietējā valūta. |
| --- | --- |

e)

kredītiestādēm, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, noguldītājs ir rezidents trešā valstī vai arī noguldījums ir denominēts valūtā, kas nav ne euro, ne arī dalībvalsts vietējā valūta. Kredītiestādēm vai filiālēm trešās valstīs noguldītājs nav rezidents trešā valstī vai arī noguldījums ir denominēts valūtā, kas nav trešās valsts vietējā valūta.

3.   Kredītiestādes piemēro augstāku izejošo naudas plūsmu likmi, ko nosaka šādi:

| a) | ja privātpersonu vai MVU noguldījumi atbilst 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem vai diviem no 2. punkta b) līdz e) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, piemēro izejošo naudas plūsmu likmi amplitūdā no 10 % līdz 15 %; |
| --- | --- |

a)

ja privātpersonu vai MVU noguldījumi atbilst 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem vai diviem no 2. punkta b) līdz e) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, piemēro izejošo naudas plūsmu likmi amplitūdā no 10 % līdz 15 %;

| b) | ja privātpersonu vai MVU noguldījumi atbilst 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un vismaz vēl vienam 2. punktā minētajam kritērijam, vai trim vai vairāk 2. punktā minētajiem kritērijiem, piemēro izejošo naudas plūsmu likmi amplitūdā no 15 % līdz 20 %. |
| --- | --- |

b)

ja privātpersonu vai MVU noguldījumi atbilst 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem un vismaz vēl vienam 2. punktā minētajam kritērijam, vai trim vai vairāk 2. punktā minētajiem kritērijiem, piemēro izejošo naudas plūsmu likmi amplitūdā no 15 % līdz 20 %.

Izskatot katru gadījumu atsevišķi, kompetentās iestādes var piemērot augstāku izejošo naudas plūsmu likmi, ja to pamato attiecīgās kredītiestādes īpašie apstākļi. Kredītiestādes 3. punkta b) apakšpunktā minēto izejošo naudas plūsmu likmi piemēro privātpersonu vai MVU noguldījumiem, ja 2. punktā minētais novērtējums nav veikts vai nav pabeigts.

4.   Kredītiestādes no izejošo naudas plūsmu aprēķina var izslēgt noteiktas skaidri definētas privātpersonu vai MVU noguldījumu kategorijas, ja katrā atsevišķā gadījumā kredītiestādes stingri piemēro turpmāk minētos noteikumus attiecībā uz visu minēto noguldījumu kategoriju, ja vien noguldītāja grūtību dēļ nevar piemērot pamatotu izņēmumu:

| a) | noguldītājs nedrīkst izņemt noguldījumu 30 kalendārās dienas; vai |
| --- | --- |

a)

noguldītājs nedrīkst izņemt noguldījumu 30 kalendārās dienas; vai

| b) | priekšlaicīgas izņemšanas – 30 kalendāro dienu laikā – gadījumā noguldītājam ir jāmaksā līgumsods, kas ietver procentu ienākumu zaudējumus starp izņemšanas dienu un līgumā noteiktā termiņa dienu, pieskaitot soda naudu, kam nav jābūt lielākai par procentu ienākumiem, kas pienākas par laikposmu, kurš pagājis starp noguldīšanas dienu un izņemšanas dienu. |
| --- | --- |

b)

priekšlaicīgas izņemšanas – 30 kalendāro dienu laikā – gadījumā noguldītājam ir jāmaksā līgumsods, kas ietver procentu ienākumu zaudējumus starp izņemšanas dienu un līgumā noteiktā termiņa dienu, pieskaitot soda naudu, kam nav jābūt lielākai par procentu ienākumiem, kas pienākas par laikposmu, kurš pagājis starp noguldīšanas dienu un izņemšanas dienu.

Ja daļu no pirmajā daļā minētā noguldījuma var izņemt bez šādas soda naudas piemērošanas, tikai šo daļu pielīdzina pieprasījuma noguldījumam, savukārt atlikušo daļu pielīdzina termiņnoguldījumam, kā minēts šajā punktā. Izejošo naudas plūsmu likmi 100 % apmērā piemēro atceltiem noguldījumiem, kuru atlikušais termiņš ir mazāks par 30 kalendārajām dienām, un ja ir norunāts, ka summa tiks izmaksāta citai kredītiestādei.

5.   Atkāpjoties no 1. līdz 4. punktam un 24. panta, kredītiestādes privātpersonu vai MVU noguldījumus, ko tās ir saņēmušas trešās valstīs, reizina ar augstāku izejošo naudas plūsmu procentu likmi, ja šāda procentu likme ir paredzēta valsts tiesību aktos, kas nosaka likviditātes prasības attiecīgajā trešā valstī.

26. pants

Izejošās naudas plūsmas ar savstarpēji atkarīgām ienākošajām naudas plūsmām

Ja ir saņemts kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums, kredītiestādes var aprēķināt likviditātes izejošās naudas plūsmas, no tām atskaitot savstarpēji atkarīgas ienākošās naudas plūsmas, kuras atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas ir tieši saistītas ar izejošajām naudas plūsmām, un tās neietver 3. nodaļā paredzētās likviditātes ienākošo naudas plūsmu aprēķināšanā; |
| --- | --- |

a)

savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas ir tieši saistītas ar izejošajām naudas plūsmām, un tās neietver 3. nodaļā paredzētās likviditātes ienākošo naudas plūsmu aprēķināšanā;

| b) | savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas izriet no juridiskām, regulatīvām vai līgumiskām saistībām; |
| --- | --- |

b)

savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas izriet no juridiskām, regulatīvām vai līgumiskām saistībām;

| c) | savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:






  i) | tās obligāti rodas pirms izejošajām naudas plūsmām; |
| --- | --- | --- |

c)

savstarpēji atkarīgās ienākošās naudas plūsmas atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

i)

tās obligāti rodas pirms izejošajām naudas plūsmām;

| ii) | tās tiek saņemtas 10 dienu laikā, un tās garantē kādas dalībvalsts centrālā valdība. |
| --- | --- |

ii)

tās tiek saņemtas 10 dienu laikā, un tās garantē kādas dalībvalsts centrālā valdība.

27. pants

Izejošās naudas plūsmas saistībā ar operacionālajiem noguldījumiem

1.   Kredītiestādes ar 25 % reizina saistības, kas izriet no noguldījumiem, kurus uztur

| a) | noguldītājs, lai saņemtu tīrvērtes, turētājbankas, naudas pārvaldības pakalpojumus vai citus līdzīgus pakalpojumus no kredītiestādes iedibinātu operacionālo attiecību kontekstā; |
| --- | --- |

a)

noguldītājs, lai saņemtu tīrvērtes, turētājbankas, naudas pārvaldības pakalpojumus vai citus līdzīgus pakalpojumus no kredītiestādes iedibinātu operacionālo attiecību kontekstā;

| b) | saistībā ar kopēju uzdevumu veikšanu institucionālās aizsardzības shēmā, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta prasībām, vai kooperatīvo kredītiestāžu grupā, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kas atbilst minētās regulas 113. panta 6. punkta prasībām, vai kā juridisks vai līgumā noteikts noguldījums, ko veic cita kredītiestāde, kura ir tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas vai kooperatīvā tīkla dalībniece, ar nosacījumu, ka minētie noguldījumi netiek atzīti par likvīdiem aktīviem deponējošajai kredītiestādei saskaņa ar 3. punktu un 16. pantu; |
| --- | --- |

b)

saistībā ar kopēju uzdevumu veikšanu institucionālās aizsardzības shēmā, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punkta prasībām, vai kooperatīvo kredītiestāžu grupā, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kas atbilst minētās regulas 113. panta 6. punkta prasībām, vai kā juridisks vai līgumā noteikts noguldījums, ko veic cita kredītiestāde, kura ir tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas vai kooperatīvā tīkla dalībniece, ar nosacījumu, ka minētie noguldījumi netiek atzīti par likvīdiem aktīviem deponējošajai kredītiestādei saskaņa ar 3. punktu un 16. pantu;

| c) | noguldītājs saistībā ar iedibinātām operacionālām attiecībām, kas nav minētas a) punktā; |
| --- | --- |

c)

noguldītājs saistībā ar iedibinātām operacionālām attiecībām, kas nav minētas a) punktā;

| d) | noguldītājs, lai saņemtu naudas līdzekļu tīrvērtes un centrālo iestāžu pakalpojumus, un ja kredītiestāde ietilpst vienā no 16. pantā minētajiem tīkliem vai shēmām. |
| --- | --- |

d)

noguldītājs, lai saņemtu naudas līdzekļu tīrvērtes un centrālo iestāžu pakalpojumus, un ja kredītiestāde ietilpst vienā no 16. pantā minētajiem tīkliem vai shēmām.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, kredītiestādes ar 5 % reizina to saistību daļu, kas izriet no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem noguldījumiem un uz ko attiecas noguldījumu garantiju shēma saskaņā ar Direktīvu 94/19/EK vai Direktīvu 2014/49/ES vai līdzvērtīga noguldījumu garantiju shēma trešā valstī.

3.   Centrālajā iestādē veiktus kredītiestāžu noguldījumus, kurus uzskata par likvīdiem aktīviem deponējošajai kredītiestādei saskaņā ar 16. pantu, centrālajai iestādei reizina ar 100 % izejošo naudas plūsmu likmi no šo likvīdo aktīvu vērtības pēc diskonta piemērošanas. Šie likvīdie aktīvi netiek ierēķināti kā segums izejošajām naudas plūsmām, izņemot šā panta pirmajā daļā minētās naudas plūsmas, un tos neņem vērā, aprēķinot atlikušās likviditātes rezervju sastāvu saskaņā ar 17. pantu centrālajai iestādei individuālā līmenī.

4.   Tīrvērtes, turētājbankas, naudas pārvaldības pakalpojumi vai citi līdzīgi pakalpojumi, kas minēti 1. punkta a) un d) apakšpunktā, aptver šādus pakalpojumus tikai tiktāl, cik tos sniedz saistībā ar iedibinātām attiecībām, kuras noguldītājam ir ārkārtīgi svarīgas. Noguldījumiem, kas minēti 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā, ir būtiski juridiskie vai operatīvie ierobežojumi, kas būtiskas izņemšanas 30 kalendāro dienu laikā padara maz ticamas. Lielākus līdzekļus par tiem, kas nepieciešami operacionālo pakalpojumu sniegšanai, pielīdzina noguldījumiem, kas nav operacionālie noguldījumi.

5.   Noguldījumus, kas izriet no korespondentbanku attiecībām vai no specializēto brokera pakalpojumu sniegšanas, nepielīdzina operacionālajiem noguldījumiem, un tiem piemēro 100 % izejošo naudas plūsmu likmi.

6.   Lai identificētu 1. punkta c) apakšpunktā noteiktos ieguldījumus, kredītiestāde pieņem, ka pastāv iedibinātas operacionālās attiecības ar nefinanšu klientiem, izņemot termiņnoguldījumus, krājnoguldījumus un starpnieku veiktos noguldījumus, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | konta procentu likme tiek noteikta vismaz par 5 bāzes punktiem zemāka salīdzinājumā ar spēkā esošo likmi starpbanku noguldījumiem ar līdzīgām iezīmēm, taču tai nav obligāti jābūt negatīvai; |
| --- | --- |

a)

konta procentu likme tiek noteikta vismaz par 5 bāzes punktiem zemāka salīdzinājumā ar spēkā esošo likmi starpbanku noguldījumiem ar līdzīgām iezīmēm, taču tai nav obligāti jābūt negatīvai;

| b) | noguldījums tiek turēts īpaši paredzētos kontos, un tā procentu likme tiek noteikta tā, lai noguldītājam neradītu ekonomiskus stimulus noguldījumā turēt vairāk līdzekļu par tiem, kas nepieciešami saistībā ar operacionālām attiecībām; |
| --- | --- |

b)

noguldījums tiek turēts īpaši paredzētos kontos, un tā procentu likme tiek noteikta tā, lai noguldītājam neradītu ekonomiskus stimulus noguldījumā turēt vairāk līdzekļu par tiem, kas nepieciešami saistībā ar operacionālām attiecībām;

| c) | būtiski darījumi regulāri tiek kreditēti un debitēti no attiecīgā konta; |
| --- | --- |

c)

būtiski darījumi regulāri tiek kreditēti un debitēti no attiecīgā konta;

| d) | ir izpildīts viens no šādiem kritērijiem:






  i) | attiecības ar noguldītāju ir pastāvējušas vismaz 24 mēnešus; |
| --- | --- | --- |

d)

ir izpildīts viens no šādiem kritērijiem:

i)

attiecības ar noguldītāju ir pastāvējušas vismaz 24 mēnešus;

| ii) | noguldījumu izmanto vismaz diviem aktīviem pakalpojumiem. Šie pakalpojumi var ietvert tiešu vai netiešu piekļuvi valsts vai starptautiskiem maksājumu pakalpojumiem, vērtspapīru tirdzniecībai vai depozitārija pakalpojumiem. |
| --- | --- |

ii)

noguldījumu izmanto vismaz diviem aktīviem pakalpojumiem. Šie pakalpojumi var ietvert tiešu vai netiešu piekļuvi valsts vai starptautiskiem maksājumu pakalpojumiem, vērtspapīru tirdzniecībai vai depozitārija pakalpojumiem.

Tikai to noguldījuma daļu, kas ir nepieciešama tā pakalpojuma izmantošanai, kurā noguldījums ir blakusprodukts, pielīdzina operacionālam noguldījumam. Atlikušo daļu uzskata par neoperacionālu.

28. pants

Izejošās naudas plūsmas no citām saistībām

1.   Kredītiestādes saistības, kas izriet no tādu klientu noguldījumiem, kuri nav finanšu klienti, valdības, centrālās bankas, daudzpusējās attīstības bankas, publiskā sektora struktūras, kompetentās iestādes apstiprinātas krājaizdevu sabiedrības, privāto ieguldījumu sabiedrības vai klienti, kas ir noguldījumu brokeri, ciktāl uz tām neattiecas 27. pants, reizina ar 40 %.

Atkāpjoties no pirmās daļas, ja uz minētajā daļā norādītajām saistībām attiecas noguldījumu garantiju shēma saskaņā ar Direktīvu 94/19/EK vai Direktīvu 2014/49/ES vai līdzvērtīga noguldījumu garantiju shēma trešā valstī, tās reizina ar 20 %.

2.   Kredītiestādes saistības, kas izriet no iestādes pašas pamatdarbības izmaksām, reizina ar 0 %.

3.   Kredītiestādes saistības, kas izriet no nodrošinātajiem kreditēšanas un kapitāla tirgus darījumiem, kuru termiņš beidzas 30 kalendāro dienu laikā, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 192. panta 2. un 3. punktā, reizina ar

| a) | 0 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par 1. līmeņa aktīviem saskaņā ar 10. pantu, izņemot 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, vai ja aizdevējs ir centrālā banka; |
| --- | --- |

a)

0 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par 1. līmeņa aktīviem saskaņā ar 10. pantu, izņemot 10. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētās ārkārtīgi augstas kvalitātes segtās obligācijas, vai ja aizdevējs ir centrālā banka;

| b) | 7 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajām obligācijām saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

7 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par ārkārtīgi augstas kvalitātes segtajām obligācijām saskaņā ar 10. panta 1. punkta f) apakšpunktu;

| c) | 15 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par 2.A līmeņa aktīviem saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

c)

15 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus varētu uzskatīt par 2.A līmeņa aktīviem saskaņā ar 11. pantu;

| d) | 25 %:






  i) | ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kas minēti 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) vai iv) punktā; |
| --- | --- | --- |

d)

25 %:

i)

ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kas minēti 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i), ii) vai iv) punktā;

| ii) | ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar 10. un 11. pantu, un ja aizdevējs ir centrālā valdība vai publiskā sektora struktūra dalībvalstī vai trešā valstī, kurā kredītiestādeir ir atļauts darboties vai ir izveidota filiāle, vai arī daudzpusējas attīstības banka. Publiskā sektora struktūras, kurām piemēro šo režīmu, ietver tikai struktūras, kuru riska pakāpe ir 20 % vai mazāk atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. un 5. punktam; |
| --- | --- |

ii)

ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar 10. un 11. pantu, un ja aizdevējs ir centrālā valdība vai publiskā sektora struktūra dalībvalstī vai trešā valstī, kurā kredītiestādeir ir atļauts darboties vai ir izveidota filiāle, vai arī daudzpusējas attīstības banka. Publiskā sektora struktūras, kurām piemēro šo režīmu, ietver tikai struktūras, kuru riska pakāpe ir 20 % vai mazāk atbilstoši Regulas (ES) Nr. 575/2013 116. panta 4. un 5. punktam;

| e) | 35 %, ja tās ir nodrošinātas ar to aktīvu apakškategorijām, kas minēti 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) vai v) punktā; |
| --- | --- |

e)

35 %, ja tās ir nodrošinātas ar to aktīvu apakškategorijām, kas minēti 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta iii) vai v) punktā;

| f) | 50 %, ja tās ir nodrošinātas ar:






  i) | uzņēmumu parāda vērtspapīriem, ko varētu uzskatīt par 2.B līmeņa aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

f)

50 %, ja tās ir nodrošinātas ar:

i)

uzņēmumu parāda vērtspapīriem, ko varētu uzskatīt par 2.B līmeņa aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu;

| ii) | akcijām, ko varētu uzskatīt par 2.B līmeņa aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

ii)

akcijām, ko varētu uzskatīt par 2.B līmeņa aktīviem saskaņā ar 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| g) | 100 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu, izņemot darījumus, uz kuriem attiecas šā punkta d) apakšpunkta ii) punkts, vai ja aizdevējs ir centrālā banka. |
| --- | --- |

g)

100 %, ja tās ir nodrošinātas ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu, izņemot darījumus, uz kuriem attiecas šā punkta d) apakšpunkta ii) punkts, vai ja aizdevējs ir centrālā banka.

4.   Nodrošinājuma mijmaiņas darījumi, kuru termiņš beidzas nākamo 30 dienu laikā, rada izejošās naudas plūsmas attiecībā uz aizņemto aktīvu likviditātes virsvērtību salīdzinājumā ar aizdoto aktīvu likviditātes vērtību, ja vien darījumu partneris nav centrālā banka – šādā gadījumā piemēro 0 % izejošo naudas plūsmu likmi.

5.   Atsevišķos kontos turētos ieskaita atlikumus, kas saistīti ar klientu aizsardzības režīmiem, ko ievieš valsts noteikumi, pielīdzina ienākošajām naudas plūsmām saskaņā ar 32. pantu un izslēdz no likvīdo aktīvu krājuma.

6.   Kredītiestādes piemēro 100 % izejošo naudas plūsmu likmi visām parādzīmēm, obligācijām un citiem parāda vērtspapīriem, ko emitējusi kredītiestāde, ja vien obligācija netiek pārdota vienīgi privātpersonu vai MVU tirgū un netiek glabāta privātpersonu vai MVU kontā – šādā gadījumā minētos instrumentus var pielīdzināt atbilstošai privātpersonu vai MVU noguldījumu kategorijai. Nosaka tādus ierobežojumus, lai minētos instrumentus nevarētu nopirkt un turēt puses, kas nav mazumtirdzniecības klienti.

29. pants

Izejošās naudas plūsmas grupas ietvaros vai institucionālajā aizsardzības shēmā

1.   Atkāpjoties no 31. panta, kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var ļaut neizmantotām kredītiespējām vai likviditātes iespējām piemērot zemāku ienākošo naudas plūsmu likmi, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | ir pamats sagaidīt zemākas ienākošās naudas plūsmas, pat ja aizsardzības devējs atrodas kombinētā iestāžu un tirgus mēroga spriedzes situācijā; |
| --- | --- |

a)

ir pamats sagaidīt zemākas ienākošās naudas plūsmas, pat ja aizsardzības devējs atrodas kombinētā iestāžu un tirgus mēroga spriedzes situācijā;

| b) | darījuma partneris ir kredītiestādes mātes iestāde vai meitas iestāde vai tās pašas mātes iestādes cits meitasuzņēmums, vai to ar iestādi saista attiecības Padomes Septītās direktīvas 83/349/EEK (10) 12. panta 1. punkta izpratnē, vai tas ir tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas dalībnieks, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, vai centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā vai kooperatīvajā grupā saskaņā ar minētās regulas 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

darījuma partneris ir kredītiestādes mātes iestāde vai meitas iestāde vai tās pašas mātes iestādes cits meitasuzņēmums, vai to ar iestādi saista attiecības Padomes Septītās direktīvas 83/349/EEK (10) 12. panta 1. punkta izpratnē, vai tas ir tās pašas institucionālās aizsardzības shēmas dalībnieks, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, vai centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā vai kooperatīvajā grupā saskaņā ar minētās regulas 10. pantu;

| c) | zemākā izejošo naudas plūsmu likme nav zemāka par ienākošo naudas plūsmu likmi, ko piemēro darījumu partneris; |
| --- | --- |

c)

zemākā izejošo naudas plūsmu likme nav zemāka par ienākošo naudas plūsmu likmi, ko piemēro darījumu partneris;

| d) | kredītiestāde un darījuma partneris veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde un darījuma partneris veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī.

2.   Kompetentās iestādes var nepiemērot 1. punkta d) apakšpunktā ietverto nosacījumu, ja tiek piemērots Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunkts. Šādā gadījumā ir jābūt izpildītiem šādiem objektīviem papildkritērijiem:

| a) | likviditātes devējam un saņēmējam ir zems likviditātes riska profils; |
| --- | --- |

a)

likviditātes devējam un saņēmējam ir zems likviditātes riska profils;

| b) | starp grupas vienībām ir noslēgti juridiski saistoši nolīgumi un saistības attiecībā uz neizmantotām kredīta vai likviditātes iespējām; |
| --- | --- |

b)

starp grupas vienībām ir noslēgti juridiski saistoši nolīgumi un saistības attiecībā uz neizmantotām kredīta vai likviditātes iespējām;

| c) | likviditātes devēja likviditātes riska pārvaldībā pienācīgi ņem vērā likviditātes saņēmēja likviditātes riska profilu. |
| --- | --- |

c)

likviditātes devēja likviditātes riska pārvaldībā pienācīgi ņem vērā likviditātes saņēmēja likviditātes riska profilu.

Ja ir atļauts piemērot šādu zemāku izejošo naudas plūsmu likmi, kompetentā iestāde informē EBI par Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā procesa rezultātu. Kompetentā iestāde regulāri pārbauda, vai nosacījumi šādām zemākām izejošajām naudas plūsmām ir izpildīti.

30. pants

Papildu izejošās naudas plūsmas

1.   Nodrošinājumam, kas nav 10. pantā minētā skaidra nauda un aktīvi un ko kredītiestāde ir sniegusi saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumā uzskaitītajiem līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, piemēro papildu izejošo naudas plūsmu 20 % apmērā.

Nodrošinājumam10. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto aktīvu veidā, kuru kredītiestāde ir sniegusi saistībā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumā uzskaitītajiem līgumiem un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, piemēro papildu izejošo naudas plūsmu 10 % apmērā.

2.   Kredītiestādes aprēķina un informē kompetentās iestādes par papildu izejošajām naudas plūsmām visiem noslēgtajiem līgumiem, ja, būtiski pasliktinoties kredītiestādes kredītkvalitātei, līguma nosacījumi 30 kalendāro dienu laikā ir radījuši papildu likviditātes izejošās naudas plūsmas vai nepieciešamību pēc papildu nodrošinājuma. Kredītiestādes par šīm izejošajām naudas plūsmām kompetentās iestādes informē, vēlākais, saistībā ar pārskata iesniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu. Ja kompetentās iestādes šādas izejošās naudas plūsmas uzskata par būtiskām saistībā ar kredītiestādes potenciālajām likviditātes izejošajām naudas plūsmām, tās pieprasa, lai kredītiestāde tādiem līgumiem pievieno papildu izejošo naudas plūsmu, kas atbilstu papildu nodrošinājuma vajadzībām vai izejošajām naudas plūsmām saistībā ar kredītiestādes kredītkvalitātes būtisku pasliktināšanos, kas atbilst tās ārējā kredītnovērtējuma pazemināšanai par trim pakāpēm. Kredītiestāde minētajam papildu nodrošinājumam vai izejošajām naudas plūsmām piemēro 100 % izejošo naudas plūsmu likmi. Kredītiestāde regulāri pārskata šīs būtiskās pasliktināšanās apmēru, ņemot vērā ar noslēgtajiem līgumiem saistītos aspektus, un šā pārskata rezultātus dara zināmus kompetentajām iestādēm.

3.   Kredītiestāde pievieno papildu izejošās naudas plūsmas nodrošinājuma vajadzībām, kuras izrietētu no negatīva tirgus scenārija ietekmes uz kredītiestādes darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, finansēšanas darījumiem un citiem līgumiem, ja šāda ietekme ir būtiska. Šo aprēķinu veic saskaņā ar deleģēto aktu, kas Komisijai jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 423. panta 3. punktu.

4.   Kredītiestādes ņem vērā no Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumā uzskaitītajiem līgumiem izrietošās neto izejošās un ienākošās naudas plūsmas, kuru samaksa paredzama 30 kalendāro dienu laikā, saskaņā ar 21. pantu. Neto izejošo naudas plūsmu gadījumā kredītiestāde rezultātu reizina ar 100 % izejošo naudas plūsmu likmi. Kredītiestādes no šādiem aprēķiniem izslēdz tās likviditātes prasības, kas rastos no 1., 2. un 3. punkta piemērošanas.

5.   Kredītiestāde pievieno papildu izejošās naudas plūsmas, kas atbilst tādu vērtspapīru vai citu aktīvu 100 % tirgus vērtībai, kuri ir pārdoti kā īsās pozīcijas un kuri ir jāpiegādā 30 kalendāro dienu laikā, ja vien kredītiestādei nepieder piegādājamie vērtspapīri vai ja vien tā nav tos aizņēmusies ar noteikumiem, kas paredz to atdošanu tikai pēc 30 kalendārajām dienām, kā arī ja vien vērtspapīri neveido daļu no kredītiestāžu likvīdajiem aktīviem. Ja īsā pozīcija tiek segta ar nodrošinātu vērtspapīru finansēšanas darījumu, kredītiestāde pieņem, ka šī īsā pozīcija tiks saglabāta visā 30 kalendāro dienu periodā un saņems 0 % izejošās naudas plūsmas.

6.   Kredītiestāde pievieno papildu izejošās naudas plūsmas, kas atbilst 100 % no

| a) | nodrošinājuma pārpalikumam, kas ir kredītiestādes turējumā, kuru darījuma partneris var atsaukt jebkurā laikā; |
| --- | --- |

a)

nodrošinājuma pārpalikumam, kas ir kredītiestādes turējumā, kuru darījuma partneris var atsaukt jebkurā laikā;

| b) | nodrošinājuma, kuram pienācis termiņš atgriešanai darījumu partnerim 30 kalendāro dienu laikā; |
| --- | --- |

b)

nodrošinājuma, kuram pienācis termiņš atgriešanai darījumu partnerim 30 kalendāro dienu laikā;

| c) | nodrošinājuma, kas atbilst aktīviem, kurus varētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu un ko var aizvietot ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu bez iestādes piekrišanas. |
| --- | --- |

c)

nodrošinājuma, kas atbilst aktīviem, kurus varētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu un ko var aizvietot ar aktīviem, kurus nevarētu uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu bez iestādes piekrišanas.

7.   Noguldījumus, kas saņemti kā nodrošinājums, neuzskata par saistībām 27. vai 29. pantā, bet nepieciešamības gadījumā uz tiem attiecas 1. līdz 6. punkta noteikumi.

8.   Kredītiestādes pieņem, ka izejošās naudas plūsmas ir 100 % apmērā saistībā ar zaudētu finansējumu no ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, segtajām obligācijām un citiem strukturētiem finanšu instrumentiem, kuru termiņš beidzas 30 kalendāro dienu laikā, ja šos instrumentus emitējusi pati kredītiestāde vai īpašas finansēšanas struktūras, vai īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kuru sponsors ir kredītiestāde.

9.   Kredītiestādes pieņem, ka izejošās naudas plūsmas ir 100 % saistībā ar zaudēto finansējumu no ar aktīviem nodrošinātiem vērtspapīriem, īpašas finansēšanas struktūrām, vērtspapīru ieguldījumu instrumentiem un citiem šādiem finansēšanas mehānismiem. Šo 100 % izejošo naudas plūsmu likmi piemēro summai, kurai pienācis dzēšanas termiņš, vai to aktīvu summai, kuri potenciāli varētu tikt atdoti, vai nepieciešamajai likviditātei.

10.   Attiecībā uz 8. un 9. pantā paredzēto finansēšanas programmu daļu kredītiestādēm, kas ir saistīto likviditātes iespēju devējas, nav divreiz jāuzskaita finanšu instruments, kam ir pienācis dzēšanas termiņš, un likviditātes iespējas konsolidētajām programmām.

11.   Attiecībā uz aktīviem, kuri aizņemti uz nenodrošināta pamata un kuru termiņš beidzas 30 kalendāro dienu laikā, pieņem, ka tie ir pilnībā likvidēti, kas izraisa likvīdo aktīvu izejošās naudas plūsmas 100 % apmērā, ja vien kredītiestādei nepieder vērtspapīri un tie nav daļa no kredītiestādes likviditātes rezervēm.

12.   Saistībā ar specializēto brokera pakalpojumu sniegšanu, ja kredītiestāde ir finansējusi viena klienta aktīvus, ieskaitot tos pret cita klienta īsās pozīcijas pārdošanu, šādiem darījumiem piemēro 50 % izejošās naudas plūsmas iespējamajām saistībām, jo klientu aiziešanas gadījumā kredītiestādei var nākties rast papildu finansējuma avotus šo pozīciju segšanai.

31. pants

Izejošās naudas plūsmas saistībā ar kredītiespējām un likviditātes iespējām

1.   Šajā pantā ar likviditātes iespējām saprot piešķirto, bet neizmantoto atbalsta mehānismu, ko izmantos klienta parādsaistību refinansēšanai situācijās, kad šāds klients nespēj parādu refinansēt finanšu tirgos. Tā summu aprēķina kā klienta emitētā parāda neatmaksāto summu, kuras termiņš beidzas 30 kalendāro dienu laikā un kura ir nodrošināta ar šo mehānismu. To likviditātes iespēju daļu, ar ko nodrošina parādu, kura termiņš nebeidzas 30 kalendāro dienu laikā, izslēdz no šā mehānisma definīcijas darbības jomas. Visas pārējās mehānisma iezīmes pielīdzina īpašam kreditēšanas instrumentam ar to saistīto, šajā pantā precizēto izņemšanas likmi. Vispārējā apgrozāmā kapitāla mehānismi komercsabiedrībām netiks klasificēti kā likviditātes iespējas, bet gan kā kredītiespējas.

2.   Kredītiestādes izejošās naudas plūsmas kredītiespējām un likviditātes iespējām aprēķina, reizinot kredītiespēju un likviditātes iespēju summu ar attiecīgajām 3. līdz 5. punktā noteiktajām izejošās naudas plūsmas likmēm. Izejošās naudas plūsmas no piešķirtajām kredītiespējām un likviditātes iespējām nosaka kā procentuālu attiecību no maksimālās summas, ko var izņemt 30 kalendāro dienu laikā, atskaitot visas likviditātes prasības, kuras saskaņā ar 23. pantu būtu piemērojamas attiecībā uz tirdzniecības finansējumu ārpusbilances posteņiem, un atskaitot kredītiestādei sniegto nodrošinājumu, kas novērtēts saskaņā ar 9. pantu, ja nodrošinājums atbilst visiem šiem nosacījumiem:

| a) | attiecīgā kredītiestāde var to atkārtoti izmantot; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā kredītiestāde var to atkārtoti izmantot;

| b) | tas tiek turēts likvīdo aktīvu veidā, bet netiek iekļauts likviditātes rezervēs; |
| --- | --- |

b)

tas tiek turēts likvīdo aktīvu veidā, bet netiek iekļauts likviditātes rezervēs;

| c) | to neveido aktīvi, ko emitējis mehānisma darījuma partneris vai kāda no tā radniecīgajām struktūrām. |
| --- | --- |

c)

to neveido aktīvi, ko emitējis mehānisma darījuma partneris vai kāda no tā radniecīgajām struktūrām.

Ja kredītiestādei ir pieejama nepieciešamā informācija, maksimālo summu, ko var izņemt saistībā ar kredītiespējām un likviditātes iespējām, nosaka kā maksimālo summu, ko varētu izņemt, ņemot vērā darījuma partnera paša saistības vai ņemot vērā iepriekš definētā izņemšanas grafika termiņu saskaņā ar līgumu, kas beidzas nākamo 30 kalendāro dienu laikā.

3.   Maksimālo summu, ko nākamo 30 kalendāro laikā var izņemt no neizmantotām piešķirtām kredītiespējām un neizmantotām piešķirtām likviditātes iespējām, reizina ar 5 %, ja tās pieder pie riska darījumu ar privātpersonām vai MVU kategorijai.

4.   Maksimālo summu, ko 30 kalendāro dienu laikā var izņemt no neizmantotām piešķirtām kredītiespējām, reizina ar 10 %, ja tās atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās neietilpst riska darījumu ar privātpersonu un MVU noguldījumiem kategorijā; |
| --- | --- |

a)

tās neietilpst riska darījumu ar privātpersonu un MVU noguldījumiem kategorijā;

| b) | tās ir sniegtas klientiem, kas nav finanšu klienti, tostarp nefinanšu uzņēmumiem, valdībām, centrālajām bankām, daudzpusējām attīstības bankām vai publiskā sektora struktūrām; |
| --- | --- |

b)

tās ir sniegtas klientiem, kas nav finanšu klienti, tostarp nefinanšu uzņēmumiem, valdībām, centrālajām bankām, daudzpusējām attīstības bankām vai publiskā sektora struktūrām;

| c) | tās nav sniegtas, lai refinansētu klientu situācijās, kad tas nespēj nodrošināt savas finansējuma vajadzības finanšu tirgos. |
| --- | --- |

c)

tās nav sniegtas, lai refinansētu klientu situācijās, kad tas nespēj nodrošināt savas finansējuma vajadzības finanšu tirgos.

5.   Maksimālo summu, ko nākamo 30 kalendāro dienu laikā var izņemt no neizmantotām piešķirtām likviditātes iespējām, reizina ar 30 %, ja tās atbilst 4. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, un 40 %, ja tās tiek sniegtas privātajām ieguldījumu brokersabiedrībām.

6.   Neizmantoto piešķirto likviditātes iespēju summu, kas tika izsniegta SSPE ar nolūku ļaut šādai SSPE iegādāties aktīvus, kas nav vērtspapīri, no klientiem, kas nav finanšu klienti, reizina ar 10 % tādā apmērā, kādā tā pārsniedz no klientiem jau iegādāto aktīvu apmēru, un ja maksimālā summa, kas var tikt izņemta, atbilstoši līgumam nedrīkst pārsniegt pašreiz iegādāto aktīvu apmēru.

7.   16. pantā minētās shēmas vai tīkla centrālā iestāde ar izejošo naudas plūsmu likmi 75 % apmērā reizina likviditātes finansējumu, kas piešķirts dalībniecei kredītiestādei, ja šāda dalībniece kredītiestāde likviditātes finansējumu var uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar 16. panta 2. punktu. Izejošo naudas plūsmu likmi 75 % apmērā piemēro likviditātes finansējuma piešķirtajai pamatsummai.

8.   Kredītiestāde maksimālo summu, ko var izmantot no citām neizmantotām piešķirtām kredītiespējām un neizmantotām piešķirtām likviditātes iespējām 30 kalendāro dienu laikā, reizina ar atbilstošu izejošo naudas plūsmu likmi šādi:

| a) | 40 % kredītiespējām un likviditātes iespējām, kas piešķirtas kredītiestādēm, un kredītiespējām, kas piešķirtas citām regulētām finanšu iestādēm, tostarp apdrošināšanas sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām, KIU vai slēgta tipa ieguldījumu shēmai; |
| --- | --- |

a)

40 % kredītiespējām un likviditātes iespējām, kas piešķirtas kredītiestādēm, un kredītiespējām, kas piešķirtas citām regulētām finanšu iestādēm, tostarp apdrošināšanas sabiedrībām, ieguldījumu sabiedrībām, KIU vai slēgta tipa ieguldījumu shēmai;

| b) | 100 % likviditātes iespējām, ko kredītiestāde ir piešķīrusi SSPE, izņemot 6. punktā noteiktās, un nolīgumiem, kas iestādei uzliek par pienākumu pirkt aktīvus no SSPE vai īstenot ar to aktīvu mijmaiņu; |
| --- | --- |

b)

100 % likviditātes iespējām, ko kredītiestāde ir piešķīrusi SSPE, izņemot 6. punktā noteiktās, un nolīgumiem, kas iestādei uzliek par pienākumu pirkt aktīvus no SSPE vai īstenot ar to aktīvu mijmaiņu;

| c) | 100 % kredītiespējām un likviditātes iespējām finanšu klientiem, kas nav minēti 1. līdz 7. punkta a) un b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

100 % kredītiespējām un likviditātes iespējām finanšu klientiem, kas nav minēti 1. līdz 7. punkta a) un b) apakšpunktā.

9.   Atkāpjoties no 1. līdz 8. punktam, kredītiestādes, kas izveidotas un ko finansē vismaz vienas dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība, 3. un 4. punktā noteiktās procedūras var piemērot kredītiespējām un likviditātes iespējām, kuras ir sniegtas attīstību veicinošiem aizdevējiem vienīgi nolūkā tieši vai netieši finansēt attīstību veicinošos aizdevumus ar nosacījumu, ka minētie aizdevumi atbilst 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz izejošo naudas plūsmu likmēm.

Atkāpjoties no 32. panta 3. punkta g) apakšpunkta, kredītiestāde var piemērot simetriskas ienākošās un izejošās naudas plūsmas, ja minētos attīstību veicinošos aizdevumus kā pastarpinātos aizdevumus sniedz cita kredītiestāde, kas darbojas kā starpnieks.

Šajā punktā minētie attīstību veicinošie aizdevumi ir pieejami tikai personām, kas nav finanšu klienti, un tos piešķir bez konkurences un nevis peļņas nolūkā, bet lai sekmētu sabiedriskās politikas mērķu sasniegšanu, ko noteikusi Savienība vai attiecīgās dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība. Izmantot šādas iespējas ir iespējams vienīgi tad, ja ir saņemts pamatots attīstību veicinošs aizdevuma pieprasījums, un ne vairāk kā šāda pieprasījuma apmērā ar nosacījumu, ka pēc tam tiek iesniegts pārskats par piešķirto līdzekļu izlietošanu.

10.   Kredītiestādes reizina ar 100 % likviditātes izejošās naudas plūsmas, kas izriet no saistībām, kuras jānokārto 30 kalendāro dienu laikā, izņemot 23. līdz 31. pantā minētās saistības.

3. NODAĻA

Likviditātes ienākošās naudas plūsmas

32. pants

Ienākošās naudas plūsmas

1.   Likviditātes ienākošās naudas plūsmas novērtē 30 kalendāro dienu laikā. Tās ietver tikai līgumos noteiktās ienākošās naudas plūsmas no riska darījumiem, kuriem nav kavējumu un attiecībā uz kuriem kredītiestādei nav pamata sagaidīt, ka 30 kalendāro dienu laikā netiks pildītas saistības.

2.   Likviditātes ienākošajām naudas plūsmām piešķir 100 % ienākošo naudas plūsmu likmi, tostarp jo īpaši šādām ienākošajām naudas plūsmām:

| a) | naudas līdzekļi, kas pienākas no centrālajām bankām un finanšu klientiem. Attiecībā uz pēdējo minēto ienākošās naudas plūsmas no turpmāk minētajiem darījumiem uzskata par tādām, kam piemēro 100 % ienākošo naudas plūsmu likmi:






  i) | vērtspapīri ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā; |
| --- | --- | --- |

a)

naudas līdzekļi, kas pienākas no centrālajām bankām un finanšu klientiem. Attiecībā uz pēdējo minēto ienākošās naudas plūsmas no turpmāk minētajiem darījumiem uzskata par tādām, kam piemēro 100 % ienākošo naudas plūsmu likmi:

i)

vērtspapīri ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā;

| ii) | tirdzniecības finansēšanas darījumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 3. punkta otrajā daļā un kuru atlikušais atmaksas termiņš ir īsāks par 30 kalendārajām dienām; |
| --- | --- |

ii)

tirdzniecības finansēšanas darījumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 3. punkta otrajā daļā un kuru atlikušais atmaksas termiņš ir īsāks par 30 kalendārajām dienām;

| b) | naudas līdzekļi, kas pienākas no pašu kapitāla instrumentu pozīcijām būtiskos indeksos ar nosacījumu, ka tos neuzskaita divreiz – arī kā likvīdos aktīvus; Šie naudas līdzekļi ietver naudas līdzekļus, kuru dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu ir 30 kalendāro dienu laikā, piemēram, dividendes skaidrā naudā no šādiem būtiskiem indeksiem un naudas līdzekļus no šādiem pašu kapitāla instrumentiem, kas ir pārdoti, bet par kuriem vēl nav veikts norēķins, ja tie netiek atzīti par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu. |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļi, kas pienākas no pašu kapitāla instrumentu pozīcijām būtiskos indeksos ar nosacījumu, ka tos neuzskaita divreiz – arī kā likvīdos aktīvus; Šie naudas līdzekļi ietver naudas līdzekļus, kuru dzēšanas termiņš saskaņā ar līgumu ir 30 kalendāro dienu laikā, piemēram, dividendes skaidrā naudā no šādiem būtiskiem indeksiem un naudas līdzekļus no šādiem pašu kapitāla instrumentiem, kas ir pārdoti, bet par kuriem vēl nav veikts norēķins, ja tie netiek atzīti par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, šajā punktā norādītajām ienākošajām naudas plūsmām piemēro šādas prasības:

| a) | naudas līdzekļus, kuri pienākas no klientiem, kas nav finanšu klienti, pamatsummas vajadzībām samazina par 50 % no to vērtības vai par līgumā noteiktajām saistībām šiem klientiem, lai pagarinātu finansējumu, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Šajā pantā nefinanšu klienti ietver uzņēmumus, valdības, daudzpusējas attīstības bankas un publiskā sektora struktūras. Atkāpjoties no šā noteikuma, kredītiestādes, kuras ir saņēmušas kādu no 31. panta 9. punktā minētajiem piešķīrumiem nolūkā tos izmaksāt kā attīstību veicinošu aizdevumu galīgajam saņēmējam vai kuras ir saņēmušas līdzīgus piešķīrumus no daudzpusējās attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras, ienākošās naudas plūsmas var ņemt vērā līdz izejošo naudas plūsmas summai, ko tās piemēro atbilstīgiem piešķīrumiem, lai izsniegtu šos attīstību veicinošos aizdevumus; |
| --- | --- |

a)

naudas līdzekļus, kuri pienākas no klientiem, kas nav finanšu klienti, pamatsummas vajadzībām samazina par 50 % no to vērtības vai par līgumā noteiktajām saistībām šiem klientiem, lai pagarinātu finansējumu, atkarībā no tā, kura vērtība ir lielāka. Šajā pantā nefinanšu klienti ietver uzņēmumus, valdības, daudzpusējas attīstības bankas un publiskā sektora struktūras. Atkāpjoties no šā noteikuma, kredītiestādes, kuras ir saņēmušas kādu no 31. panta 9. punktā minētajiem piešķīrumiem nolūkā tos izmaksāt kā attīstību veicinošu aizdevumu galīgajam saņēmējam vai kuras ir saņēmušas līdzīgus piešķīrumus no daudzpusējās attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras, ienākošās naudas plūsmas var ņemt vērā līdz izejošo naudas plūsmas summai, ko tās piemēro atbilstīgiem piešķīrumiem, lai izsniegtu šos attīstību veicinošos aizdevumus;

| b) | naudas līdzekļus, kuri pienākas no nodrošinātajiem kreditēšanas un kapitāla tirgus darījumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 192. panta 2. un 3. punktā, un kuri nodrošināti ar likvīdiem aktīviem, neņem vērā līdz likvīdo aktīvu vērtībai, atskaitot spēkā esošos diskontus saskaņā ar II sadaļu. Naudas līdzekļi, kuri pienākas par atlikušo vērtību vai, ja tie ir nodrošināti ar aktīviem, kurus nevar uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu, ņem vērā pilnībā. Ienākošās naudas plūsmas neņem vērā, ja nodrošinājumu izmanto, lai segtu īso pozīciju saskaņā ar 30. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļus, kuri pienākas no nodrošinātajiem kreditēšanas un kapitāla tirgus darījumiem, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 192. panta 2. un 3. punktā, un kuri nodrošināti ar likvīdiem aktīviem, neņem vērā līdz likvīdo aktīvu vērtībai, atskaitot spēkā esošos diskontus saskaņā ar II sadaļu. Naudas līdzekļi, kuri pienākas par atlikušo vērtību vai, ja tie ir nodrošināti ar aktīviem, kurus nevar uzskatīt par likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu, ņem vērā pilnībā. Ienākošās naudas plūsmas neņem vērā, ja nodrošinājumu izmanto, lai segtu īso pozīciju saskaņā ar 30. panta 5. punktu;

| c) | naudas līdzekļiem, kuri pienākas no līgumā noteiktajiem maržinālajiem aizdevumiem ar dzēšanas termiņu un kuri ir izsniegti pret nodrošinājumu nelikvīdo aktīvu veidā, var piemērot ienākošo naudas plūsmu likmi 50 % apmērā. Šādas ienākošās naudas plūsmas var ņemt vērā vienīgi tad, ja kredītiestāde neizmanto nodrošinājumu, ko tā sākotnēji saņēmusi aizdevumiem, lai segtu visas īsās pozīcijas; |
| --- | --- |

c)

naudas līdzekļiem, kuri pienākas no līgumā noteiktajiem maržinālajiem aizdevumiem ar dzēšanas termiņu un kuri ir izsniegti pret nodrošinājumu nelikvīdo aktīvu veidā, var piemērot ienākošo naudas plūsmu likmi 50 % apmērā. Šādas ienākošās naudas plūsmas var ņemt vērā vienīgi tad, ja kredītiestāde neizmanto nodrošinājumu, ko tā sākotnēji saņēmusi aizdevumiem, lai segtu visas īsās pozīcijas;

| d) | pienākošos naudas līdzekļus, kuriem iestāde, kas ir šos naudas līdzekļus parādā, piemēro 27. pantā minēto procedūru, izņemot noguldījumus centrālajā iestādē saskaņā ar 27. panta 3. punktu, reizina ar atbilstošu simetrisku ienākošo naudas plūsmu likmi. Ja atbilstošu likmi nav iespējams noteikt, piemēro 5 % ienākošo naudas plūsmu likmi; |
| --- | --- |

d)

pienākošos naudas līdzekļus, kuriem iestāde, kas ir šos naudas līdzekļus parādā, piemēro 27. pantā minēto procedūru, izņemot noguldījumus centrālajā iestādē saskaņā ar 27. panta 3. punktu, reizina ar atbilstošu simetrisku ienākošo naudas plūsmu likmi. Ja atbilstošu likmi nav iespējams noteikt, piemēro 5 % ienākošo naudas plūsmu likmi;

| e) | nodrošinājuma mijmaiņas darījumi ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā rada ienākošās naudas plūsmas attiecībā uz aizdoto aktīvu likviditātes virsvērtību salīdzinājumā ar aizņemto aktīvu likviditātes vērtību; |
| --- | --- |

e)

nodrošinājuma mijmaiņas darījumi ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā rada ienākošās naudas plūsmas attiecībā uz aizdoto aktīvu likviditātes virsvērtību salīdzinājumā ar aizņemto aktīvu likviditātes vērtību;

| f) | ja nodrošinājums, ko iegūst ar aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu, vērtspapīru aizņemšanos vai nodrošinājuma mijmaiņas darījumiem, ar dzēšanas termiņu 30 dienu laikā tiek tālākieķīlāts un izmantots, lai segtu īsās pozīcijas, kas var tikt pagarinātas ilgāk par 30 dienām, kredītiestāde pieņem, ka šāda aktīva pirkšana ar atpārdošanu vai vērtspapīru aizņemšanās tiks pagarināta un neradīs ienākošās naudas plūsmas, kas atspoguļo nepieciešamību arī turpmāk segt īso pozīciju vai attiecīgos vērtspapīrus atpirkt. Īsās pozīcijas ietver gan gadījumus, kad vienlīdzīgi sadalītā portfelī kredītiestāde vērtspapīru ir pārdevusi kā īso pozīciju tieši saistībā ar tirdzniecības vai riska ierobežošanas stratēģijām, gan gadījumus, kad kredītiestādei vienlīdzīgi sadalītajā repo darījumu portfelī attiecībā uz vērtspapīru ir īsā pozīcija, un uz noteiktu laiku tā vērtspapīru ir aizņēmusies, savukārt uz ilgāku laiku vērtspapīru ir aizdevusi; |
| --- | --- |

f)

ja nodrošinājums, ko iegūst ar aktīvu pirkšanu ar atpārdošanu, vērtspapīru aizņemšanos vai nodrošinājuma mijmaiņas darījumiem, ar dzēšanas termiņu 30 dienu laikā tiek tālākieķīlāts un izmantots, lai segtu īsās pozīcijas, kas var tikt pagarinātas ilgāk par 30 dienām, kredītiestāde pieņem, ka šāda aktīva pirkšana ar atpārdošanu vai vērtspapīru aizņemšanās tiks pagarināta un neradīs ienākošās naudas plūsmas, kas atspoguļo nepieciešamību arī turpmāk segt īso pozīciju vai attiecīgos vērtspapīrus atpirkt. Īsās pozīcijas ietver gan gadījumus, kad vienlīdzīgi sadalītā portfelī kredītiestāde vērtspapīru ir pārdevusi kā īso pozīciju tieši saistībā ar tirdzniecības vai riska ierobežošanas stratēģijām, gan gadījumus, kad kredītiestādei vienlīdzīgi sadalītajā repo darījumu portfelī attiecībā uz vērtspapīru ir īsā pozīcija, un uz noteiktu laiku tā vērtspapīru ir aizņēmusies, savukārt uz ilgāku laiku vērtspapīru ir aizdevusi;

| g) | visas neizmantotās kredītiespējas vai likviditātes iespējas un visi citi piešķīrumi, kas saņemti no struktūrām, kas nav centrālās bankas un 34. pantā minētās struktūras, neņem vērā. Neizmantotās piešķirtās likviditātes iespējas no centrālās bankas, kuras ir atzītas par likvīdiem aktīviem saskaņā ar 14. pantu, neņem vērā kā ienākošās naudas plūsmas; |
| --- | --- |

g)

visas neizmantotās kredītiespējas vai likviditātes iespējas un visi citi piešķīrumi, kas saņemti no struktūrām, kas nav centrālās bankas un 34. pantā minētās struktūras, neņem vērā. Neizmantotās piešķirtās likviditātes iespējas no centrālās bankas, kuras ir atzītas par likvīdiem aktīviem saskaņā ar 14. pantu, neņem vērā kā ienākošās naudas plūsmas;

| h) | naudas līdzekļus, kuri pienākas no vērtspapīriem, ko emitējusi pati kredītiestāde vai ar to saistīta struktūra, ņem vērā neto apmērā ar ienākošo naudas plūsmu likmi, ko piemēro, pamatojoties uz pamatā esošajam aktīvam saskaņā ar šo pantu piemērojamo ienākošo naudas plūsmu likmi; |
| --- | --- |

h)

naudas līdzekļus, kuri pienākas no vērtspapīriem, ko emitējusi pati kredītiestāde vai ar to saistīta struktūra, ņem vērā neto apmērā ar ienākošo naudas plūsmu likmi, ko piemēro, pamatojoties uz pamatā esošajam aktīvam saskaņā ar šo pantu piemērojamo ienākošo naudas plūsmu likmi;

| i) | aktīvus, kuriem nav līgumā noteikta konkrēta termiņa, ņem vērā, tiem piemērojot 20 % ienākošo naudas plūsmu likmi, ja saskaņā ar līgumu kredītiestādei ir iespējams tos izņemt vai pieprasīt maksājumu 30 dienu laikā. |
| --- | --- |

i)

aktīvus, kuriem nav līgumā noteikta konkrēta termiņa, ņem vērā, tiem piemērojot 20 % ienākošo naudas plūsmu likmi, ja saskaņā ar līgumu kredītiestādei ir iespējams tos izņemt vai pieprasīt maksājumu 30 dienu laikā.

4.   Šā panta 3. punkta a) apakšpunktu nepiemēro naudas līdzekļiem, kuri pienākas no nodrošinātiem kreditēšanas un kapitāla tirgus darījumiem, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 192. panta 2. un 3. punktā, ja tie ir nodrošināti ar likvīdiem aktīviem saskaņā ar II sadaļu, kā minēts 3. punkta b) apakšpunktā. Ienākošās naudas plūsmas no atsevišķos kontos turēto atlikumu atbrīvošanas saskaņā ar regulatīvajām prasībām par klientu tirdzniecībai paredzēto aktīvu aizsardzību tiek pilnībā ņemtas vērā ar nosacījumu, ka minētie atsevišķie atlikumi tiek turēti likvīdos aktīvos, kā minēts II sadaļā.

5.   Ienākošās un izejošās naudas plūsmas, kuras 30 kalendāro dienu laikā sagaidāmas no Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumā uzskaitītajiem līgumiem, aprēķina neto apmērā, kā minēts 21. pantā, un reizina ar 100 %, ja runa ir par neto ienākošajām naudas plūsmām.

6.   Kredītiestādes neņem vērā ienākošās naudas plūsmas no visiem II sadaļā minētajiem likvīdajiem aktīviem, izņemot maksājumus, kas jāveic par aktīviem, kuri nav atspoguļoti aktīva tirgus vērtībā.

7.   Kredītiestāde neņem vērā ienākošās naudas plūsmas no jebkādām jaunām noslēgtām saistībām.

8.   Kredītiestādes ņem vērā likviditātes ienākošās naudas plūsmas, ko ir paredzēts saņemt trešās valstīs, kurās pastāv pārvedumu ierobežojumi, vai kas ir denominētas nekonvertējamās valūtās apmērā, kas atbilst izejošajām naudas plūsmām attiecīgi trešā valstī vai attiecīgajā valūtā.

33. pants

Ienākošo naudas plūsmu maksimālā robežvērtība

1.   Kredītiestādes likviditātes ienākošajām naudas plūsmām nosaka ierobežojumu 75 % apmērā no kopējām likviditātes izejošajām naudas plūsmām, kā noteikts 2. nodaļā, ja vien noteiktas ienākošās naudas plūsmas no šā noteikuma nav atbrīvotas saskaņā ar 2., 3. vai 4. punktu.

2.   Ja ir saņemts kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums, kredītiestāde var pilnībā vai daļēji no 1. punktā minētās maksimālās robežvērtības atbrīvot šādas likviditātes ienākošās naudas plūsmas:

| a) | ienākošas naudas plūsmas, ja likviditātes devējs ir iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums vai tā paša mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums, vai to ar kredītiestādi saista attiecības Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta izpratnē; |
| --- | --- |

a)

ienākošas naudas plūsmas, ja likviditātes devējs ir iestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums vai tā paša mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums, vai to ar kredītiestādi saista attiecības Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta izpratnē;

| b) | ienākošās naudas plūsmas no noguldījumiem citās kredītiestādēs tādu struktūru grupā, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 6. vai 7. punktā noteiktās procedūras piemērošanai; |
| --- | --- |

b)

ienākošās naudas plūsmas no noguldījumiem citās kredītiestādēs tādu struktūru grupā, kuras atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 6. vai 7. punktā noteiktās procedūras piemērošanai;

| c) | ienākošās naudas plūsmas, kas minētas 26. pantā, tostarp ienākošās naudas plūsmas no aizdevumiem, kuri saistīti ar hipotekārajiem aizdevumiem vai attīstību veicinošajiem aizdevumiem, kas minēti 31. panta 9. punktā, vai no daudzpusējas attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras aizdevumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde ir darbojusies kā starpnieks. |
| --- | --- |

c)

ienākošās naudas plūsmas, kas minētas 26. pantā, tostarp ienākošās naudas plūsmas no aizdevumiem, kuri saistīti ar hipotekārajiem aizdevumiem vai attīstību veicinošajiem aizdevumiem, kas minēti 31. panta 9. punktā, vai no daudzpusējas attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras aizdevumiem, attiecībā uz kuriem kredītiestāde ir darbojusies kā starpnieks.

3.   Ja ir saņemts kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums, specializētas kredītiestādes var atbrīvot no ienākošajām naudas plūsmām piemērojamās maksimālās robežvērtības, ja to galvenā darbība ir nomas un faktūrkreditēšanas pakalpojumi, izņemot 4. punktā minētās darbības, un ja ir izpildīti 5. punktā minētie nosacījumi.

4.   Ja ir saņemts kompetentās iestādes iepriekšējs apstiprinājums, specializētajām kredītiestādēm var piemērot ienākošajām naudas plūsmām noteikto 90 % maksimālo robežvērtību, ja ir izpildīti 5. punktā noteiktie nosacījumi un to galvenās darbības ir šādas:

| a) | finansējums mehānisko transportlīdzekļu iegādei; |
| --- | --- |

a)

finansējums mehānisko transportlīdzekļu iegādei;

| b) | patēriņa kredīts, kā noteikts Patēriņa kredīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/48/EK. |
| --- | --- |

b)

patēriņa kredīts, kā noteikts Patēriņa kredīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/48/EK.

5.   Kredītiestādes, kas minētas 3. punktā, var atbrīvot no ienākošajām naudas plūsmām noteiktās maksimālās robežvērtības, un 4. punktā minētajām kredītiestādēm var piemērot augstāku maksimālo robežvērtību 90 % apmērā, ja tās izpilda šādus nosacījumus:

| a) | darījumdarbībām ir zems likviditātes riska profils, ņemot vērā šādus faktorus:






  i) | ienākošo naudas plūsmu laiks atbilst izejošo naudas plūsmu laikam; |
| --- | --- | --- |

a)

darījumdarbībām ir zems likviditātes riska profils, ņemot vērā šādus faktorus:

i)

ienākošo naudas plūsmu laiks atbilst izejošo naudas plūsmu laikam;

| ii) | individuālā līmenī kredītiestāde netiek būtiski finansēta no privātpersonu vai MVU noguldījumiem; |
| --- | --- |

ii)

individuālā līmenī kredītiestāde netiek būtiski finansēta no privātpersonu vai MVU noguldījumiem;

| b) | individuālā līmenī to galvenās darbības saskaņā ar 3. vai 4. punktu veido vairāk nekā 80 % no kopējās bilances; |
| --- | --- |

b)

individuālā līmenī to galvenās darbības saskaņā ar 3. vai 4. punktu veido vairāk nekā 80 % no kopējās bilances;

| c) | šīs atkāpes ir atspoguļotas gada pārskatos. |
| --- | --- |

c)

šīs atkāpes ir atspoguļotas gada pārskatos.

Kompetentās iestādes informē EBI par to, kuras specializētās kredītiestādes ir atbrīvotas vai kurām tiek piemērota augstāka maksimālā robežvērtība, un sniedz tam pamatojumu. EBI publicē un uztur sarakstu ar specializētām kredītiestādēm, kurām ir piemērots atbrīvojums vai augstāka maksimālā robežvērtība. EBI var pieprasīt apliecinošus dokumentus.

6.   Atbrīvojumus 2., 3. un 4. punktā, ja tos apstiprinājusi kompetentā iestāde, var piemērot gan individuālā, gan konsolidētā līmenī saskaņā ar 2. panta 3. punkta e) apakšpunktu.

7.   Kredītiestādes aprēķina neto likviditātes izejošo naudas plūsmu summu, piemērojot ienākošo naudas plūsmu maksimālo robežvērtību saskaņā ar šīs regulas II pielikumā noteiktajām formulām.

34. pants

Ienākošās naudas plūsmas grupas ietvaros vai institucionālajā aizsardzības shēmā

1.   Atkāpjoties no 32. panta 3. punkta g) apakšpunkta, kompetentās iestādes, izskatot katru gadījumu atsevišķi, var ļaut piemērot augstākas ienākošo naudas plūsmju likmes neizmantotām kredītiespējām un likviditātes iespējām, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | ir pamats sagaidīt augstākas ienākošās naudas plūsmas, pat ja likviditātes devējs atrodas kombinētajā iestāžu un tirgus mēroga spriedzes situācijā; |
| --- | --- |

a)

ir pamats sagaidīt augstākas ienākošās naudas plūsmas, pat ja likviditātes devējs atrodas kombinētajā iestāžu un tirgus mēroga spriedzes situācijā;

| b) | darījuma partneris ir kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, vai tā pašas mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums, vai to ar iestādi saista attiecības Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta izpratnē, vai tas ir dalībieks tajā pašā institucionālajā aizsardzības shēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, vai centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā vai kooperatīvajā grupā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu; |
| --- | --- |

b)

darījuma partneris ir kredītiestādes mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, vai tā pašas mātesuzņēmuma cits meitasuzņēmums, vai to ar iestādi saista attiecības Direktīvas 83/349/EEK 12. panta 1. punkta izpratnē, vai tas ir dalībieks tajā pašā institucionālajā aizsardzības shēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktā, vai centrālā iestāde vai dalībnieks kādā tīklā vai kooperatīvajā grupā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu;

| c) | ja ienākošo naudas plūsmu likme pārsniedz 40 %, darījumu partneris piemēro atbilstīgu simetrisku izejošo naudas plūsmu likmi, atkāpjoties no 31. panta; |
| --- | --- |

c)

ja ienākošo naudas plūsmu likme pārsniedz 40 %, darījumu partneris piemēro atbilstīgu simetrisku izejošo naudas plūsmu likmi, atkāpjoties no 31. panta;

| d) | kredītiestāde un darījuma partneris veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

d)

kredītiestāde un darījuma partneris veic uzņēmējdarbību vienā un tajā pašā dalībvalstī.

2.   Ja kredītiestāde un darījumu partnera kredītiestāde veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs, kompetentās iestādes var atbrīvot no 1. punkta d) apakšpunktā ietvertā nosacījuma, ja papildus 1. punktā minētajiem kritērijiem ir izpildīti šādi objektīvi papildkritēriji a) līdz c) punktā:

| a) | likviditātes devējam un saņēmējam ir zems likviditātes riska profils; |
| --- | --- |

a)

likviditātes devējam un saņēmējam ir zems likviditātes riska profils;

| b) | starp grupas struktūrām ir noslēgti juridiski saistoši nolīgumi un saistības attiecībā uz kredītiespējām vai likviditātes iespējām; |
| --- | --- |

b)

starp grupas struktūrām ir noslēgti juridiski saistoši nolīgumi un saistības attiecībā uz kredītiespējām vai likviditātes iespējām;

| c) | likviditātes devēja likviditātes riska pārvaldībā pienācīgi ņemts vērā likviditātes saņēmēja likviditātes riska profils. |
| --- | --- |

c)

likviditātes devēja likviditātes riska pārvaldībā pienācīgi ņemts vērā likviditātes saņēmēja likviditātes riska profils.

Kompetentās iestādes sadarbojas, pilnībā apspriežoties, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu, lai noteiktu, vai šajā punktā noteiktie papildkritēriji ir izpildīti.

3.   Ja 2. punktā noteiktie papildkritēriji ir izpildīti, likviditātes saņēmēja kompetentā iestāde drīkst piemērot preferenciālu ienākošo naudas plūsmju likmi apmērā līdz 40 %. Taču abām kompetentajām iestādēm ir jāapstiprina preferenciālās likmes, kas ir augstākas par 40 % un ko piemēro simetriski.

Ja ir atļauts piemērot šādu preferenciālo ienākošo naudas plūsmju likmi, kas ir augstāka par 40 %, kompetentās iestādes informē EBI par 2. punktā minētā procesa rezultātu. Kompetentās iestādes regulāri pārbauda, vai nosacījumi šādām augstākām ienākošajām naudas plūsmām joprojām tiek izpildīti.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

35. pants

Dalībvalsts garantētu banku aktīvu tiesības saglabāt iepriekš spēkā esošos nosacījumus

1.   Kredītiestāžu emitētie aktīvi, kas saņem garantiju no dalībvalsts centrālās valdības, ir kvalificējami kā 1. līmeņa aktīvi vienīgi tad, ja garantija:

| a) | tika piešķirta vai parakstīta par maksimālo summu līdz 2014. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

a)

tika piešķirta vai parakstīta par maksimālo summu līdz 2014. gada 30. jūnijam;

| b) | ir tieša, precīzi formulēta, neatsaucama un bez nosacījumiem, un tā attiecas uz pamatsummas un procentu nesamaksāšanu noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

b)

ir tieša, precīzi formulēta, neatsaucama un bez nosacījumiem, un tā attiecas uz pamatsummas un procentu nesamaksāšanu noteiktajā termiņā.

2.   Ja garantijas devējs ir reģionālā pašvaldība vai vietējā pašpārvalde dalībvalstī, garantētos aktīvus uzskata par 1. līmeņa aktīviem vienīgi tad, ja riska darījumus ar šādām reģionālajām pašvaldībām vai vietējām pašpārvaldēm pielīdzina riska darījumiem ar savu centrālo valdību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. panta 2. punktu un garantija atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām.

3.   Aktīvi, kas minēti 1. un 2. punktā, arī turpmāk ir kvalificējami kā 1. līmeņa aktīvi, kamēr garantija ir spēkā attiecīgajam emitentam vai tā aktīviem, kurā laiku pa laikam tiek izdarīti grozījumi vai kura tiek aizstāta. Ja garantijas summa par labu emitentam vai tā aktīviem jebkurā laikā pēc 2014. gada 30. jūnija tiek palielināta, aktīvus par likvīdiem aktīviem uzskata vienīgi līdz maksimālajai garantijas summai, kas tika piešķirta līdz minētajam datumam.

4.   Šajā pantā minētajiem aktīviem piemēro tādas pašas prasības, kādas saskaņā ar šo regulu piemērojamas 1. līmeņa aktīviem, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

5.   Ja uz kredītiestādi vai tās aktīviem attiecas garantiju shēma, šajā pantā visu shēmu kopumā uzskata par garantiju.

36. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz dalībvalstu finansētām aģentūrām samazinātas vērtības aktīvu pārvaldīšanai

1.   Visaugstākās prioritātes obligācijas, ko emitējušas turpmāk minētās dalībvalstu finansētās aģentūras samazinātas vērtības aktīvu pārvaldīšanai, ir kvalificējamas kā 1. līmeņa aktīvi līdz 2023. gada 31. decembrim:

| a) | Valsts aktīvu pārvaldības aģentūra (NAMA) Īrijā; |
| --- | --- |

a)

Valsts aktīvu pārvaldības aģentūra (NAMA) Īrijā;

| b) | Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, S.A. (SAREB) Spānijā; |
| --- | --- |

b)

Sociedad de Gestión de Activos Procedentes de la Reestructuración Bancaria, S.A. (SAREB) Spānijā;

| c) | Banku aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas izveidots Slovēnijas Republikas pasākumu banku akta stabilitātes stiprināšanas ietvaros (MSSBA) Slovēnijā; |
| --- | --- |

c)

Banku aktīvu pārvaldības uzņēmums, kas izveidots Slovēnijas Republikas pasākumu banku akta stabilitātes stiprināšanas ietvaros (MSSBA) Slovēnijā;

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem aktīviem piemēro tādas pašas prasības, kādas saskaņā ar šo regulu piemērojamas 1. līmeņa aktīviem, kas ir prasījumi pret vai prasījumi, ko garantē centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības, vietējās pašpārvaldes vai publiskā sektora struktūras saskaņā ar 10. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

37. pants

Pārejas noteikumi vērtspapīrošanas darījumiem, kas nodrošināti ar mājokļa kredītiem

1.   Atkāpjoties no 13. panta, vērtspapīrošanas darījumi, kas veikti līdz 2015. gada 1. oktobrim, ja pamatā esošie riska darījumi ir mājokļu kredīti saskaņā ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktu, ir kvalificējami kā 2.B līmeņa aktīvi, ja tie atbilst visām 13. pantā noteiktajām prasībām, izņemot 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktā noteiktajām prasībām saistībā ar kredīta attiecību pret nodrošinājuma vērtību un kredīta attiecību pret ienākumu apmēru.

2.   Atkāpjoties no 13. panta, vērtspapīrošanas darījumi, kas veikti pēc 2015. gada 1. oktobra, ja pamatā esošie riska darījumi ir mājokļu kredīti saskaņā ar 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta i) punktu, kuri neatbilst minētajā punktā noteiktajām caurmēra prasībām saistībā ar kredīta attiecību pret nodrošinājuma vērtību un kredīta attiecību pret ienākumu apmēru, ir kvalificējami kā 2.B līmeņa aktīvi līdz 2025. gada 1. oktobrim ar nosacījumu, ka pamatā esošie riska darījumi ietver mājokļa kredītus, uz kuriem neattiecās valsts tiesību akti par ierobežojumiem saistībā ar kredīta attiecību pret ienākumu apmēru šādu mājokļu kredītu piešķiršanas laikā, un ka šādi kredīti tika piešķirti līdz 2015. gada 1. oktobrim.

38. pants

Pārejas noteikumi saistībā ar likviditātes seguma koeficienta ieviešanu

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 460. panta 2. punktu 4. pantā noteikto likviditātes seguma koeficientu ievieš šādi:

| a) | 60 % no likviditātes seguma prasības, sākot no 2015. gada 1. oktobra; |
| --- | --- |

a)

60 % no likviditātes seguma prasības, sākot no 2015. gada 1. oktobra;

| b) | 70 %, sākot no 2016. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

b)

70 %, sākot no 2016. gada 1. janvāra;

| c) | 80 %, sākot no 2017. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

c)

80 %, sākot no 2017. gada 1. janvāra;

| d) | 100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

d)

100 %, sākot no 2018. gada 1. janvāra.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. panta 5. punktu dalībvalstis vai kompetentās iestādes var pieprasīt, lai iekšzemē atļauju saņēmušās iestādes vai šo iestāžu apakšgrupas ievērotu augstāku likviditātes seguma prasību – līdz 100 % – līdz brīdim, kad saskaņā ar šo regulu pilnībā ir ieviesti saistošie minimālie standarti, kas paredz 100 % līmeni.

39. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Direktīva 2014/17/ES par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Direktīva 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 87/102/EEK (OV L 133, 22.5.2008., 66. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.).

9

(10)  Padomes 1983. gada 13. jūnija Septītā direktīva 83/349/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem (OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.).

10

---

I PIELIKUMS

Formulas likviditātes rezervju sastāva noteikšanai

| 1. | Kredītiestādes izmanto šajā pielikumā norādītās formulas, lai saskaņā ar 17. pantu noteiktu savu likviditātes rezervju sastāvu. |
| --- | --- |

1.

Kredītiestādes izmanto šajā pielikumā norādītās formulas, lai saskaņā ar 17. pantu noteiktu savu likviditātes rezervju sastāvu.

| 2. | Likviditātes rezervju aprēķināšana: kredītiestādes likviditātes rezerves aprēķina datumā atbilst:






  a) | 1. līmeņa aktīvu summai; plus |
| --- | --- | --- |

2.

Likviditātes rezervju aprēķināšana: kredītiestādes likviditātes rezerves aprēķina datumā atbilst:

a)

1. līmeņa aktīvu summai; plus

| b) | 2.A līmeņa aktīvu summai; plus |
| --- | --- |

b)

2.A līmeņa aktīvu summai; plus

| c) | 2.B līmeņa aktīvu summai, |
| --- | --- |

c)

2.B līmeņa aktīvu summai,

atskaitot mazāko no šīm vērtībām:

| d) | a), b) un c) summu; vai |
| --- | --- |

d)

a), b) un c) summu; vai

| e) | “likvīdo aktīvu pārsnieguma summu”, ko aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 3. un 4. punktu. |
| --- | --- |

e)

“likvīdo aktīvu pārsnieguma summu”, ko aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 3. un 4. punktu.

| 3. | “Likvīdo aktīvu pārsnieguma” summa. Šo summu veido šādi komponenti:






  a) | koriģēta nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 1. līmeņa likvīdo aktīvu vērtībai (izņemot 1. līmeņa segtās obligācijas), kas būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošināto atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu; |
| --- | --- | --- |

3.

“Likvīdo aktīvu pārsnieguma” summa. Šo summu veido šādi komponenti:

a)

koriģēta nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 1. līmeņa likvīdo aktīvu vērtībai (izņemot 1. līmeņa segtās obligācijas), kas būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošināto atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu;

| b) | koriģēta segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 1. līmeņa segto obligāciju vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuras būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu; |
| --- | --- |

b)

koriģēta segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 1. līmeņa segto obligāciju vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuras būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu;

| c) | koriģēta 2.A līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 2.A līmeņa aktīvu vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuri būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu; un |
| --- | --- |

c)

koriģēta 2.A līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 2.A līmeņa aktīvu vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuri būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu; un

| d) | koriģēta 2.B līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 2.B līmeņa aktīvu vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuri būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu. |
| --- | --- |

d)

koriģēta 2.B līmeņa aktīvu summa, kas atbilst visu 2.B līmeņa aktīvu vērtībai pēc diskonta piemērošanas, kuri būtu kredītiestādes rīcībā, noslēdzot nodrošinātos finansēšanas darījumus, nodrošinātos kreditēšanas darījumus, aktīvu apmaiņu vai nodrošinātos atvasināto instrumentu darījumus ar dzēšanas termiņu 30 kalendāro dienu laikā no aprēķina datuma, un kad kredītiestāde un tās darījumu partneris apmainās ar likvīdiem aktīviem attiecībā uz vismaz vienu darījuma posmu.

| 4. | “Likvīdo aktīvu pārsnieguma summas” aprēķins: šī summa atbilst:






  a) | koriģētajai nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summai; plus |
| --- | --- | --- |

4.

“Likvīdo aktīvu pārsnieguma summas” aprēķins: šī summa atbilst:

a)

koriģētajai nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summai; plus

| b) | koriģētajai 1. līmeņa segto obligāciju summai; plus |
| --- | --- |

b)

koriģētajai 1. līmeņa segto obligāciju summai; plus

| c) | koriģētajai 2.A līmeņa aktīvu summai; plus |
| --- | --- |

c)

koriģētajai 2.A līmeņa aktīvu summai; plus

| d) | koriģētajai 2.B līmeņa aktīvu summai, |
| --- | --- |

d)

koriģētajai 2.B līmeņa aktīvu summai,

atskaitot mazāko no šīm vērtībām:

| e) | a), b) un c) un d) summu; |
| --- | --- |

e)

a), b) un c) un d) summu;

| f) | 100/30, reizinot ar a); |
| --- | --- |

f)

100/30, reizinot ar a);

| g) | 100/60, reizinot ar a) un b) summu; |
| --- | --- |

g)

100/60, reizinot ar a) un b) summu;

| h) | 100/85, reizinot ar a), b) un c) summu. |
| --- | --- |

h)

100/85, reizinot ar a), b) un c) summu.

| 5. | Likviditātes rezervju sastāvu pēc tam, kad būs noslēgti nodrošinātie finansēšanas darījumi, nodrošinātie kreditēšanas darījumi, aktīvu apmaiņa vai nodrošinātie atvasināto instrumentu darījumi un tiks piemērotas iepriekšminētās maksimālās robežvērtības saskaņā ar 17. pantu, nosaka šādi: | a′′ (koriģētā nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)
  = a (koriģētā nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas) |
| --- | --- | --- |

5.

Likviditātes rezervju sastāvu pēc tam, kad būs noslēgti nodrošinātie finansēšanas darījumi, nodrošinātie kreditēšanas darījumi, aktīvu apmaiņa vai nodrošinātie atvasināto instrumentu darījumi un tiks piemērotas iepriekšminētās maksimālās robežvērtības saskaņā ar 17. pantu, nosaka šādi:

a′′ (koriģētā nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)

= a (koriģētā nesegto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas)

| | b′′ (koriģētā segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)
  = MIN(b, a70/30),
  kur b = koriģētā segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas |
| --- | --- |

b′′ (koriģētā segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)

= MIN(b, a70/30),

kur b = koriģētā segto obligāciju 1. līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas

| | c′′ (koriģētā 2.A līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)
  = MIN(c, (a + b′′)40/60, MAX(a70/30 – b′′, 0)),
  kur c = koriģētā 2.A līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas |
| --- | --- |

c′′ (koriģētā 2.A līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)

= MIN(c, (a + b′′)40/60, MAX(a70/30 – b′′, 0)),

kur c = koriģētā 2.A līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas

| | d′′ (koriģētā 2.B līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)
  = MIN (d, (a + b′′ + c′′)15/85, MAX((a + b′′)40/60 – c′′,0), MAX(70/30a – b'' – c′′, 0)),
  kur d = koriģētā 2.B līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas |
| --- | --- |

d′′ (koriģētā 2.B līmeņa aktīvu summa pēc maksimālās robežvērtības piemērošanas)

= MIN (d, (a + b′′ + c′′)15/85, MAX((a + b′′)40/60 – c′′,0), MAX(70/30a – b'' – c′′, 0)),

kur d = koriģētā 2.B līmeņa aktīvu summa pirms maksimālās robežvērtības piemērošanas

---

II PIELIKUMS

Formula neto likviditātes izejošās naudas plūsmas aprēķināšanai

| NLO | = | neto likviditātes izejošā naudas plūsma |
| --- | --- | --- |
| TO | = | izejošās naudas plūsmas kopā |
| TI | = | ienākošās naudas plūsmas kopā |
| FEI | = | pilnībā atbrīvotās ienākošās naudas plūsmas |
| IHC | = | ienākošās naudas plūsmas, kam piemēro augstāku maksimālo robežvērtību 90 % apmērā no izejošajās naudas plūsmām |
| IC | = | ienākošās naudas plūsmas, kam piemēro maksimālo robežvērtību 75 % apmērā no izejošās naudas plūsmām |

NLO

=

neto likviditātes izejošā naudas plūsma

TO

=

izejošās naudas plūsmas kopā

TI

=

ienākošās naudas plūsmas kopā

FEI

=

pilnībā atbrīvotās ienākošās naudas plūsmas

IHC

=

ienākošās naudas plūsmas, kam piemēro augstāku maksimālo robežvērtību 90 % apmērā no izejošajās naudas plūsmām

IC

=

ienākošās naudas plūsmas, kam piemēro maksimālo robežvērtību 75 % apmērā no izejošās naudas plūsmām

Neto likviditātes izejošās naudas plūsmas atbilst izejošās naudas plūsmām kopā, atskaitot samazinājumu, kas atbilst pilnībā atbrīvotām ienākošās naudas plūsmām, atskaitot samazinājumu, kas atbilst ienākošās naudas plūsmām ar maksimālo robežvērtību 90 % apmērā, un atskaitot samazinājumu, kas atbilst ienākošās naudas plūsmām ar maksimālo robežvērtību 75 % apmērā

NLO = TO – MIN(FEI, TO) – MIN(IHC, 0,9*MAX(TO – FEI, 0)) – MIN(IC, 0,75*MAX(TO – FEI – IHC/0,9, 0))

---

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/37

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/62

(2014. gada 10. oktobris),

ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) un jo īpaši tās 456. panta 1. punkta j) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Sākot no 2015. gada 1. janvāra iestādēm ir jāatklāj sviras rādītājs, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantu, un līdz minētajai dienai Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētu aktu, ar ko groza riska darījuma vērtības mēru un kapitāla mēru sviras rādītāja aprēķināšanai, lai izlabotu visas nepilnības, kas konstatētas, pamatojoties uz iestāžu paziņoto informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Sākot no 2015. gada 1. janvāra iestādēm ir jāatklāj sviras rādītājs, ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantu, un līdz minētajai dienai Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētu aktu, ar ko groza riska darījuma vērtības mēru un kapitāla mēru sviras rādītāja aprēķināšanai, lai izlabotu visas nepilnības, kas konstatētas, pamatojoties uz iestāžu paziņoto informāciju.

| (2) | Ir novērotas atšķirības paziņotajos sviras rādītājos, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 2. punktā, kuras skaidrojamas ar iestāžu piemērotu atšķirīgu interpretāciju attiecībā uz nodrošinājuma savstarpēju ieskaitu vērtspapīru finansēšanas un repo darījumos. Šīs atšķirības interpretācijā un pārskatos tika uzskatāmi parādītas 2014. gada 4. martā publicētajā Eiropas Banku iestādes (EBI) analītiskajā ziņojumā. |
| --- | --- |

(2)

Ir novērotas atšķirības paziņotajos sviras rādītājos, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 2. punktā, kuras skaidrojamas ar iestāžu piemērotu atšķirīgu interpretāciju attiecībā uz nodrošinājuma savstarpēju ieskaitu vērtspapīru finansēšanas un repo darījumos. Šīs atšķirības interpretācijā un pārskatos tika uzskatāmi parādītas 2014. gada 4. martā publicētajā Eiropas Banku iestādes (EBI) analītiskajā ziņojumā.

| (3) | Tā kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumi atspoguļo Bāzeles standartu noteikumus, Bāzeles noteikumu nepilnību novēršanai rastie risinājumi ir piemēroti arī, lai novērstu atbilstošās nepilnības attiecīgajos minētās regulas noteikumos. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumi atspoguļo Bāzeles standartu noteikumus, Bāzeles noteikumu nepilnību novēršanai rastie risinājumi ir piemēroti arī, lai novērstu atbilstošās nepilnības attiecīgajos minētās regulas noteikumos.

| (4) | Bāzeles komiteja 2014. gada 14. janvārī pieņēma dokumentu ar pārskatītiem noteikumiem par sviras rādītāju, jo īpaši ar papildu kārtību attiecībā uz mērījumiem un savstarpējo prasījumu ieskaitu repo darījumos un vērtspapīru finansēšanas darījumos. Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumu par sviras rādītāja aprēķinu saskaņošanai ar starptautiski pieņemtajiem noteikumiem būtu jānovērš tas, ka iestādes piemēro atšķirīgas interpretācijas attiecībā uz nodrošinājuma savstarpējo ieskaitu vērtspapīru finansēšanas un repo darījumos, un būtu jāuzlabo starptautiska salīdzināmība, kā arī jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā un darbojas starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(4)

Bāzeles komiteja 2014. gada 14. janvārī pieņēma dokumentu ar pārskatītiem noteikumiem par sviras rādītāju, jo īpaši ar papildu kārtību attiecībā uz mērījumiem un savstarpējo prasījumu ieskaitu repo darījumos un vērtspapīru finansēšanas darījumos. Regulas (ES) Nr. 575/2013 noteikumu par sviras rādītāja aprēķinu saskaņošanai ar starptautiski pieņemtajiem noteikumiem būtu jānovērš tas, ka iestādes piemēro atšķirīgas interpretācijas attiecībā uz nodrošinājuma savstarpējo ieskaitu vērtspapīru finansēšanas un repo darījumos, un būtu jāuzlabo starptautiska salīdzināmība, kā arī jārada vienlīdzīgi konkurences apstākļi iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā un darbojas starptautiskā mērogā.

| (5) | Tīrvērte ar centrālo darījumu partneru starpniecību saskaņā ar Savienībā parasti izmantoto pamatmodeli rada sviras dubultu uzskaiti iestādes, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, riska darījumu vērtības mērā. |
| --- | --- |

(5)

Tīrvērte ar centrālo darījumu partneru starpniecību saskaņā ar Savienībā parasti izmantoto pamatmodeli rada sviras dubultu uzskaiti iestādes, kas darbojas kā tīrvērtes dalībnieks, riska darījumu vērtības mērā.

| (6) | Vērtspapīru finansēšanas darījumu, jo īpaši repo darījumu, tīrvērte ar atbilstīgu centrālo darījumu partneru (QCCP) starpniecību var sniegt tādas priekšrocības kā, piemēram, daudzpusējais ieskaits un stabili nodrošinājuma pārvaldības procesi, kas veicina finanšu stabilitāti. Tāpēc būtu jāatļauj veikt skaidrā naudā saņemamo un maksājamo naudas summu savstarpēju ieskaitu aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu un aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu darījumos, izmantojot to pašu atbilstīgu centrālo darījumu partneri. |
| --- | --- |

(6)

Vērtspapīru finansēšanas darījumu, jo īpaši repo darījumu, tīrvērte ar atbilstīgu centrālo darījumu partneru (QCCP) starpniecību var sniegt tādas priekšrocības kā, piemēram, daudzpusējais ieskaits un stabili nodrošinājuma pārvaldības procesi, kas veicina finanšu stabilitāti. Tāpēc būtu jāatļauj veikt skaidrā naudā saņemamo un maksājamo naudas summu savstarpēju ieskaitu aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu un aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu darījumos, izmantojot to pašu atbilstīgu centrālo darījumu partneri.

| (7) | Repo darījumi, kuri var tikt izbeigti jebkurā dienā, ievērojot nolīgtu atsaukšanas termiņu, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem darījumiem ar skaidri noteiktu termiņu, kas ir vienāds ar atsaukšanas termiņu, un nosacījums “vienāds konkrēts galīgā norēķina datums” būtu uzskatāms par izpildītu, lai šādi darījumi būtu atbilstīgi skaidrā naudā saņemamo un maksājamo naudas summu savstarpējā ieskaita veikšanai aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu un aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu darījumos ar to pašu darījumu partneri. |
| --- | --- |

(7)

Repo darījumi, kuri var tikt izbeigti jebkurā dienā, ievērojot nolīgtu atsaukšanas termiņu, būtu jāuzskata par līdzvērtīgiem darījumiem ar skaidri noteiktu termiņu, kas ir vienāds ar atsaukšanas termiņu, un nosacījums “vienāds konkrēts galīgā norēķina datums” būtu uzskatāms par izpildītu, lai šādi darījumi būtu atbilstīgi skaidrā naudā saņemamo un maksājamo naudas summu savstarpējā ieskaita veikšanai aktīvu pārdošanas ar atpirkšanu un aktīvu pirkšanas ar atpārdošanu darījumos ar to pašu darījumu partneri.

| (8) | Pārskatītajam sviras rādītājam vajadzētu veicināt precīzāku aizņemto līdzekļu īpatsvara mērīšanu, un tam būtu jākļūst par samērīgu ierobežojumu attiecībā uz aizņemto līdzekļu uzkrāšanos iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā. |
| --- | --- |

(8)

Pārskatītajam sviras rādītājam vajadzētu veicināt precīzāku aizņemto līdzekļu īpatsvara mērīšanu, un tam būtu jākļūst par samērīgu ierobežojumu attiecībā uz aizņemto līdzekļu uzkrāšanos iestādēm, kuras veic uzņēmējdarbību Savienībā.

| (9) | Paziņojot sviras rādītāju noteiktā brīdī ceturkšņa pārskata perioda beigās, nevis pamatojoties uz triju mēnešu vidējo rādītāju, sviras rādītājs tiek labāk saskaņots ar maksātspējas pārskatu. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojot sviras rādītāju noteiktā brīdī ceturkšņa pārskata perioda beigās, nevis pamatojoties uz triju mēnešu vidējo rādītāju, sviras rādītājs tiek labāk saskaņots ar maksātspējas pārskatu.

| (10) | Bruto nosacīto summu izmantošana iestādes emitētai pārdotajai kredītaizsardzībai atspoguļo sviru labāk, nekā attiecībā uz šiem instrumentiem izmantojot tirgus vērtības metodi. |
| --- | --- |

(10)

Bruto nosacīto summu izmantošana iestādes emitētai pārdotajai kredītaizsardzībai atspoguļo sviru labāk, nekā attiecībā uz šiem instrumentiem izmantojot tirgus vērtības metodi.

| (11) | Konsolidācijas tvērums sviras rādītāja aprēķināšanai būtu jāsaskaņo ar regulatīvo konsolidācijas tvērumu, ko izmanto riska svērtā kapitāla rādītāja noteikšanai. |
| --- | --- |

(11)

Konsolidācijas tvērums sviras rādītāja aprēķināšanai būtu jāsaskaņo ar regulatīvo konsolidācijas tvērumu, ko izmanto riska svērtā kapitāla rādītāja noteikšanai.

| (12) | Ar šo regulu ieviestajiem grozījumiem vajadzētu panākt iestāžu atklāto sviras rādītāju labāku salīdzināmību un palīdzēt iestādēm izvairīties no tirgus dalībnieku maldināšanas attiecībā uz iestāžu reālo aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Tāpēc ir nepieciešams, lai šī regula stātos spēkā iespējami drīz. |
| --- | --- |

(12)

Ar šo regulu ieviestajiem grozījumiem vajadzētu panākt iestāžu atklāto sviras rādītāju labāku salīdzināmību un palīdzēt iestādēm izvairīties no tirgus dalībnieku maldināšanas attiecībā uz iestāžu reālo aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Tāpēc ir nepieciešams, lai šī regula stātos spēkā iespējami drīz.

| (13) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013, |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 575/2013,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 575/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 429. pantu aizstāj ar šādu:
  “429. pants
  Sviras rādītāja aprēķināšana
  1.   Iestādes aprēķina savu sviras rādītāju saskaņā ar 2. līdz 13. punktā noteiktajām metodēm.
  2.   Sviras rādītāju aprēķina kā iestādes kapitāla mēru, dalītu ar šīs iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēru un ko izsaka kā procentuālu attiecību.
  Iestādes aprēķina sviras rādītāju pārskata sniegšanas atsauces datumā.
  3.   Šā panta 2. punkta vajadzībām kapitāls ir 1. līmeņa kapitāls.
  4.   Kopējās riska darījumu vērtības mērs ir riska darījumu vērtību summa, ko veido:






  a) | šā panta 5. punktā minētie aktīvi, ja vien tie nav atskaitīti, nosakot 3. punktā minēto kapitāla mēru; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 429. pantu aizstāj ar šādu:

“429. pants

Sviras rādītāja aprēķināšana

1.   Iestādes aprēķina savu sviras rādītāju saskaņā ar 2. līdz 13. punktā noteiktajām metodēm.

2.   Sviras rādītāju aprēķina kā iestādes kapitāla mēru, dalītu ar šīs iestādes kopējās riska darījumu vērtības mēru un ko izsaka kā procentuālu attiecību.

Iestādes aprēķina sviras rādītāju pārskata sniegšanas atsauces datumā.

3.   Šā panta 2. punkta vajadzībām kapitāls ir 1. līmeņa kapitāls.

4.   Kopējās riska darījumu vērtības mērs ir riska darījumu vērtību summa, ko veido:

a)

šā panta 5. punktā minētie aktīvi, ja vien tie nav atskaitīti, nosakot 3. punktā minēto kapitāla mēru;

| b) | atvasinātie instrumenti, kas minēti 9. punktā; |
| --- | --- |

b)

atvasinātie instrumenti, kas minēti 9. punktā;

| c) | darījuma partnera kredītriska palielinājumi repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos, tostarp tajos, kas ir 429.b pantā minētie ārpusbilances posteņi; |
| --- | --- |

c)

darījuma partnera kredītriska palielinājumi repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos, tostarp tajos, kas ir 429.b pantā minētie ārpusbilances posteņi;

| d) | ārpusbilances posteņi, kas minēti 10. punktā. |
| --- | --- |

d)

ārpusbilances posteņi, kas minēti 10. punktā.

5.   Iestādes nosaka aktīvu posteņu riska darījumu vērtību, izņemot II pielikumā uzskaitītos līgumus un kredītu atvasinātos instrumentus, saskaņā ar šādiem principiem:

| a) | aktīvu posteņu riska darījumu vērtības ir riska darījumu vērtības saskaņā ar 111. panta 1. punkta pirmo teikumu; |
| --- | --- |

a)

aktīvu posteņu riska darījumu vērtības ir riska darījumu vērtības saskaņā ar 111. panta 1. punkta pirmo teikumu;

| a) | fizisku vai finanšu nodrošinājumu, garantijas vai iegādāto kredītriska mazināšanu neizmanto, lai samazinātu aktīvu riska darījumu vērtības; |
| --- | --- |

a)

fizisku vai finanšu nodrošinājumu, garantijas vai iegādāto kredītriska mazināšanu neizmanto, lai samazinātu aktīvu riska darījumu vērtības;

| b) | neveic aizdevumu savstarpēju ieskaitu ar noguldījumiem; |
| --- | --- |

b)

neveic aizdevumu savstarpēju ieskaitu ar noguldījumiem;

| c) | neveic repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmuma darījumu, ilgstošo norēķinu darījumu un maržinālo aizdevumu darījumu savstarpēju ieskaitu. |
| --- | --- |

c)

neveic repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmuma darījumu, ilgstošo norēķinu darījumu un maržinālo aizdevumu darījumu savstarpēju ieskaitu.

6.   Iestādes var atskaitīt no riska darījumu vērtības mēra, kā izklāstīts šā panta 4. punktā, summas, kas atskaitītas no 1. līmeņa pamata kapitāla saskaņā ar 36. panta 1. punkta d) apakšpunktu.

7.   Kompetentās iestādes var atļaut iestādei neiekļaut riska darījumu vērtības mērā riska darījumu vērtības, uz kurām var attiecināt 113. panta 6. punktā noteikto pieeju. Kompetentās iestādes var piešķirt minēto atļauju tikai tad, ja ir izpildīti visi 113. panta 6. punkta a) līdz e) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un ja tās ir sniegušas 113. panta 6. punktā paredzēto atļauju.

8.   Atkāpjoties no 5. punkta d) apakšpunkta, iestādes var noteikt repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumu, ilgtermiņa norēķinu darījumu un maržinālo aizdevumu darījumu ar to pašu darījumu partneri skaidrā naudā saņemamo un maksājamo naudas summu riska darījuma vērtību uz neto pozīcijas pamata tikai tad, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | darījumiem ir vienāds konkrēts galīgā norēķina datums; |
| --- | --- |

a)

darījumiem ir vienāds konkrēts galīgā norēķina datums;

| b) | tiesības veikt darījumu partnerim maksājamās summas savstarpēju ieskaitu ar summu, ko ir parādā darījumu partneris, ir juridiski īstenojamas visos turpmāk norādītajos gadījumos:






  i) | parastās darījumdarbības gaitā; |
| --- | --- | --- |

b)

tiesības veikt darījumu partnerim maksājamās summas savstarpēju ieskaitu ar summu, ko ir parādā darījumu partneris, ir juridiski īstenojamas visos turpmāk norādītajos gadījumos:

i)

parastās darījumdarbības gaitā;

| ii) | saistību nepildīšanas, maksātnespējas vai bankrota gadījumā; |
| --- | --- |

ii)

saistību nepildīšanas, maksātnespējas vai bankrota gadījumā;

| c) | darījuma partneru nolūks ir norēķināties neto un vienlaikus, vai arī uz darījumiem attiecas norēķinu mehānisms, kura piemērošanas rezultāts ir funkcionāli ekvivalents neto norēķinam. |
| --- | --- |

c)

darījuma partneru nolūks ir norēķināties neto un vienlaikus, vai arī uz darījumiem attiecas norēķinu mehānisms, kura piemērošanas rezultāts ir funkcionāli ekvivalents neto norēķinam.

Piemērojot šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, norēķinu mehānisma piemērošanas rezultāts ir funkcionāli ekvivalents neto norēķinam, ja norēķina dienā darījumu, uz kuriem attiecas mehānisms, naudas plūsmu neto rezultāts ir vienāds ar vienīgo neto summu saskaņā ar neto norēķinu.

9.   Iestādes nosaka riska darījuma vērtības līgumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi, saskaņā ar 429.a pantu.

10.   Iestādes nosaka ārpusbilances posteņu riska darījumu vērtības, izņemot II pielikumā uzskaitītos līgumus, kredītu atvasinātos instrumentus, repo darījumu, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmuma darījumus, ilgstošo norēķinu darījumus un maržinālo aizdevumu darījumus, saskaņā ar 111. panta 1. punktu. Tomēr iestādes nesamazina šo posteņu nominālvērtību pēc specifiskajām kredītriska korekcijām.

Atbilstīgi 166. panta 9. punktam, ja piešķīrums attiecas uz kāda cita piešķīruma pagarinājumu, tad izmanto zemāko no abām atsevišķajiem piešķīrumiem piemērojamajām korekcijas pakāpēm. Zema riska ārpusbilances posteņiem, kas minēti 111. panta 1. punkta d) apakšpunktā, riska darījuma vērtībai piemērojamais zemākais līmenis ir 10 % no to nominālvērtības.

11.   Iestāde, kas ir atbilstīga centrālā darījumu partnera tīrvērtes dalībniece, var izslēgt no riska darījumu vērtības mēra turpmāk norādīto posteņu tirdzniecības riska darījumu vērtības, ja šo tirdzniecības riska darījumu vērtību tīrvērte tiek veikta ar attiecīgā QCCP starpniecību un vienlaikus tās atbilst 306. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem:

| a) | līgumi, kas minēti II pielikumā; |
| --- | --- |

a)

līgumi, kas minēti II pielikumā;

| b) | kredītu atvasinātie instrumenti; |
| --- | --- |

b)

kredītu atvasinātie instrumenti;

| c) | repo darījumi; |
| --- | --- |

c)

repo darījumi;

| d) | vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumi; |
| --- | --- |

d)

vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumi;

| e) | ilgstošo norēķinu darījumi; |
| --- | --- |

e)

ilgstošo norēķinu darījumi;

| f) | maržinālo aizdevumu darījumi. |
| --- | --- |

f)

maržinālo aizdevumu darījumi.

12.   Ja iestāde, kas ir atbilstīga centrālā darījumu partnera tīrvērtes dalībniece, garantē atbilstīgajam centrālajam darījumu partnerim, ka klients, kas iesaistās atvasināto instrumentu darījumos tieši ar QCCP, pildīs darījuma saistības, tad iestāde iekļauj riska darījumu vērtības mērā no garantijas izrietošo riska darījuma vērtību kā atvasinātā instrumenta riska darījuma ar klientu vērtību atbilstīgi 429.a pantam.

13.   Ja valsts vispārpieņemtajos grāmatvedības principos fiduciāros aktīvus atzīst bilancē saskaņā ar Direktīvas 86/635/EEK 10. pantu, minētos aktīvus drīkst izslēgt no sviras rādītājā izmantotā kopējās riska darījumu vērtības mēra, ar noteikumu, ka tie atbilst kritērijam par neatzīšanu, kas noteikts starptautiskajā grāmatvedības standartā (SGS) Nr. 39, ja tas ir piemērojams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 un, attiecīgā gadījumā, kritērijam par neatzīšanu, kas noteikts starptautiskajā finanšu pārskatu standartā (SFPS) Nr. 10, ja tas piemērojams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002.

14.   Kompetentās iestādes var atļaut iestādei izslēgt no riska darījumu vērtības mēra riska darījumus, kuri atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| a) | tie ir riska darījumu ar publiskā sektora struktūru; |
| --- | --- |

a)

tie ir riska darījumu ar publiskā sektora struktūru;

| b) | tiem piemēro pieeju, kas ir saskaņā ar 116. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

tiem piemēro pieeju, kas ir saskaņā ar 116. panta 4. punktu;

| c) | tie izriet no noguldījumiem, kurus iestādei ir juridisks pienākums nodot a) apakšpunktā minētajai publiskā sektora struktūrai vispārējās nozīmes ieguldījumu finansēšanas nolūkā.” |
| --- | --- |

c)

tie izriet no noguldījumiem, kurus iestādei ir juridisks pienākums nodot a) apakšpunktā minētajai publiskā sektora struktūrai vispārējās nozīmes ieguldījumu finansēšanas nolūkā.”

| 2) | pievieno šādu 429.a un 429.b pantu:
  “429.a pants
  Atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības
  1.   Iestādes nosaka riska darījuma vērtības līgumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi, saskaņā ar 274. pantā noteikto metodi. Nosakot potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību kredītu atvasinātajiem instrumentiem, iestādes piemēro 299. panta 2. punkta a) apakšpunktu.
  Nosakot kredītu atvasināto instrumentu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, iestādes piemēro principus, kas minēti 299. panta 2. punkta a) apakšpunktā, visiem saviem kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ne tikai tiem, kas iekļauti tirdzniecības portfelī.
  Nosakot riska darījumu vērtību, iestādes var ņemt vērā ietekmi, ko rada pārjaunojuma līgumi un citi savstarpējā ieskaita līgumi saskaņā ar 295. pantu. Dažādu produktu savstarpēju ieskaitu nepiemēro. Tomēr iestādes var veikt neto ieskaitu 272. panta 25. punkta c) apakšpunktā minēto produktu kategorijas ietvaros un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ja uz tiem attiecas dažādu produktu savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgums, kā minēts 295. panta c) punktā.
  2.   Ja nodrošinājuma sniegšana saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem samazina aktīvu summu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestādes apvērš šo samazinājumu.
  3.   Piemērojot šā panta 1. punktu, iestādes no darījuma partnera skaidrā naudā saņemto mainīgo drošības rezervi var atskaitīt no riska darījuma vērtības pašreizējās aizvietošanas vērtības daļas, ciktāl saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu mainīgā drošības rezerve nav jau atzīta kā riska darījuma vērtības samazinājums, un ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte nav veikta ar atbilstīga centrālā darījumu partnera starpniecību, netiek nošķirta saņēmēja darījumu partnera saņemtā skaidrā nauda; |
| --- | --- | --- |

2)

pievieno šādu 429.a un 429.b pantu:

“429.a pants

Atvasināto instrumentu riska darījuma vērtības

1.   Iestādes nosaka riska darījuma vērtības līgumiem, kas uzskaitīti II pielikumā, un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi, saskaņā ar 274. pantā noteikto metodi. Nosakot potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību kredītu atvasinātajiem instrumentiem, iestādes piemēro 299. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

Nosakot kredītu atvasināto instrumentu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, iestādes piemēro principus, kas minēti 299. panta 2. punkta a) apakšpunktā, visiem saviem kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ne tikai tiem, kas iekļauti tirdzniecības portfelī.

Nosakot riska darījumu vērtību, iestādes var ņemt vērā ietekmi, ko rada pārjaunojuma līgumi un citi savstarpējā ieskaita līgumi saskaņā ar 295. pantu. Dažādu produktu savstarpēju ieskaitu nepiemēro. Tomēr iestādes var veikt neto ieskaitu 272. panta 25. punkta c) apakšpunktā minēto produktu kategorijas ietvaros un kredītu atvasinātajiem instrumentiem, ja uz tiem attiecas dažādu produktu savstarpējo prasījumu līgumiskā ieskaita līgums, kā minēts 295. panta c) punktā.

2.   Ja nodrošinājuma sniegšana saistībā ar atvasināto instrumentu līgumiem samazina aktīvu summu saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestādes apvērš šo samazinājumu.

3.   Piemērojot šā panta 1. punktu, iestādes no darījuma partnera skaidrā naudā saņemto mainīgo drošības rezervi var atskaitīt no riska darījuma vērtības pašreizējās aizvietošanas vērtības daļas, ciktāl saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu mainīgā drošības rezerve nav jau atzīta kā riska darījuma vērtības samazinājums, un ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērte nav veikta ar atbilstīga centrālā darījumu partnera starpniecību, netiek nošķirta saņēmēja darījumu partnera saņemtā skaidrā nauda;

| b) | mainīgo drošības rezervi aprēķina un ar to apmainās katru dienu, pamatojoties uz atvasināto instrumentu pozīciju vērtēšanu pēc tirgus vērtības; |
| --- | --- |

b)

mainīgo drošības rezervi aprēķina un ar to apmainās katru dienu, pamatojoties uz atvasināto instrumentu pozīciju vērtēšanu pēc tirgus vērtības;

| c) | skaidrā naudā saņemtā mainīgās drošības rezerve ir tajā pašā valūtā, kurā notiek atvasināto instrumentu līguma norēķins; |
| --- | --- |

c)

skaidrā naudā saņemtā mainīgās drošības rezerve ir tajā pašā valūtā, kurā notiek atvasināto instrumentu līguma norēķins;

| d) | mainīgā drošības rezerve, ar kuru apmainās, ir pilna summa, kāda būtu vajadzīga, lai pilnībā dzēstu atvasinātā instrumenta pēc tirgus vērtības noteikto riska darījuma vērtību, piemērojot darījuma partnerim piemērojamos sliekšņus un minimālās pārskaitījuma summas; |
| --- | --- |

d)

mainīgā drošības rezerve, ar kuru apmainās, ir pilna summa, kāda būtu vajadzīga, lai pilnībā dzēstu atvasinātā instrumenta pēc tirgus vērtības noteikto riska darījuma vērtību, piemērojot darījuma partnerim piemērojamos sliekšņus un minimālās pārskaitījuma summas;

| e) | atvasināto instrumentu līgums un mainīgā drošības rezerve starp iestādi un attiecīgā līguma darījuma partneri ir iekļauti vienā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā, ko iestāde var atzīt par risku mazinošu saskaņā ar 295. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvasināto instrumentu līgums un mainīgā drošības rezerve starp iestādi un attiecīgā līguma darījuma partneri ir iekļauti vienā savstarpējo prasījumu ieskaita līgumā, ko iestāde var atzīt par risku mazinošu saskaņā ar 295. pantu.

Piemērojot šā punkta pirmās daļas c) apakšpunktu, ja uz atvasināto instrumentu attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, norēķinu valūta ir jebkura norēķinu valūta, kas noteikta atvasināto instrumentu līgumā, atbilstīgā savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumā vai saskaņā ar atbilstīga savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līguma kredītatbalsta papildvienošanos.

Ja saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu iestāde atzīst skaidrā naudā darījumu partnerim izmaksāto mainīgās drošības rezervi kā debitoru saistības, tā var attiecīgo aktīvu izslēgt no riska darījumu vērtības mēra, ja ir izpildīti a) līdz e) apakšpunktā minētie nosacījumi.

4.   Šā panta 3. punkta nolūkos piemēro šādus nosacījumus:

| a) | saņemtās mainīgās drošības rezerves summas atskaitīšana nedrīkst pārsniegt riska darījuma vērtības pozitīvo pašreizējās aizvietošanas vērtības daļu; |
| --- | --- |

a)

saņemtās mainīgās drošības rezerves summas atskaitīšana nedrīkst pārsniegt riska darījuma vērtības pozitīvo pašreizējās aizvietošanas vērtības daļu;

| b) | iestāde neizmanto skaidrā naudā saņemto mainīgās drošības rezervi, lai samazinātu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, tostarp 298. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta mērķiem. |
| --- | --- |

b)

iestāde neizmanto skaidrā naudā saņemto mainīgās drošības rezervi, lai samazinātu potenciālo nākotnes kredītriska darījumu vērtību, tostarp 298. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punkta mērķiem.

5.   Papildus 1. punktā paredzētajai procedūrai attiecībā uz pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem iestādes riska darījuma vērtībā ietver kredītu atvasinātajos instrumentos garantētās efektīvās nosacītās summas, kas samazinātas par jebkurām negatīvām patiesās vērtības izmaiņām, kas iekļautas 1. līmeņa kapitālā attiecībā uz kredītu atvasināto instrumentu. Rezultātā iegūto riska darījuma vērtību var samazināt vēl, atskaitot nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta ar to pašu atsauces parādnieku efektīvo nosacīto summu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | nopirktajiem viena parādnieka kredītu atvasinātajiem instrumentiem jābūt atsauces parādniekam, kas ir vai nu līdzvērtīgs, vai ar zemāku prioritāti attiecībā pret?pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistību, un augstākas prioritātes aktīva gadījumā kredīta notikuma rezultāts būtu pakārtota aktīva kredīta notikums; |
| --- | --- |

a)

nopirktajiem viena parādnieka kredītu atvasinātajiem instrumentiem jābūt atsauces parādniekam, kas ir vai nu līdzvērtīgs, vai ar zemāku prioritāti attiecībā pret?pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistību, un augstākas prioritātes aktīva gadījumā kredīta notikuma rezultāts būtu pakārtota aktīva kredīta notikums;

| b) | ja iestāde pērk aizsardzību atsauces parādnieku portfelim, tad ar nopirkto aizsardzību var (savstarpēji) dzēst pārdoto aizsardzību atsauces parādnieku portfelim tikai tad, ja atsauces parādnieku portfelis un pakārtotības līmenis abos darījumos ir identisks; |
| --- | --- |

b)

ja iestāde pērk aizsardzību atsauces parādnieku portfelim, tad ar nopirkto aizsardzību var (savstarpēji) dzēst pārdoto aizsardzību atsauces parādnieku portfelim tikai tad, ja atsauces parādnieku portfelis un pakārtotības līmenis abos darījumos ir identisks;

| c) | nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušais termiņš ir vienāds vai ilgāks par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušo termiņu; |
| --- | --- |

c)

nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušais termiņš ir vienāds vai ilgāks par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atlikušo termiņu;

| d) | nosakot papildu riska darījumu vērtību, nopirktā atvasinātā instrumenta nosacīto summu samazina, atskaitot jebkuras pozitīvas patiesās vērtības izmaiņas, kas ir iekļautas 1. līmeņa kapitālā attiecībā uz nopirkto kredītu atvasināto instrumentu; |
| --- | --- |

d)

nosakot papildu riska darījumu vērtību, nopirktā atvasinātā instrumenta nosacīto summu samazina, atskaitot jebkuras pozitīvas patiesās vērtības izmaiņas, kas ir iekļautas 1. līmeņa kapitālā attiecībā uz nopirkto kredītu atvasināto instrumentu;

| e) | Attiecībā uz dalītiem produktiem kredītu atvasinātajam instrumentam, kas nopirkts kā aizsardzība, ir atsauces saistības, kas ir līdzvērtīgas ar tā pamatā esošajām pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistībām. |
| --- | --- |

e)

Attiecībā uz dalītiem produktiem kredītu atvasinātajam instrumentam, kas nopirkts kā aizsardzība, ir atsauces saistības, kas ir līdzvērtīgas ar tā pamatā esošajām pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsauces saistībām.

Ja pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta nosacītā summa nav samazināta par nopirktā kredītu atvasinātā instrumenta nosacīto summu, iestādes var atskaitīt atsevišķu potenciālo nākotnes riska darījumu vērtību no kopējās potenciālās nākotnes riska darījumu vērtības, kas noteikta saskaņā ar šā panta 1. punktu saistībā ar attiecīgi 274. panta 2. punktu vai 299. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Ja potenciālās nākotnes kredītriska darījuma vērtību nosaka saistībā ar 298. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktu, PCEgross var samazināt par pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta atsevišķu potenciālo nākotnes riska darījumu vērtību, neveicot nekādas NGR korekcijas.

6.   Ja iestādes pērk kredītaizsardzību kopējo ieņēmumu mijmaiņas darījumā un par mijmaiņu saņemtos neto maksājumus iegrāmato kā neto ienākumu, bet neiegrāmato attiecīgo pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta vērtības pazemināšanos, kas atspoguļojas 1. līmeņa kapitālā, tad iestādes nesamazina pārdotā kredītu atvasinātā instrumenta efektīvo nosacīto summu.

7.   Kredītu atvasināto instrumentu iegādes gadījumā attiecībā uz atsauces sabiedrību portfeli iestādes var atzīt samazinājumu saskaņā ar 5. punktu attiecībā uz pārdotajiem kredītu atvasinātajiem instrumentiem ar individuāliem atsauces parādniekiem tikai tad, ja nopirktā aizsardzība ir ekonomiski līdzvērtīga atsevišķi nopirktai aizsardzībai attiecībā uz katru atsevišķo parādnieku portfelī. Ja iestāde pērk kredītu atvasināto instrumentu attiecībā uz atsauces parādnieku portfeli, to var atzīt par samazinājumu attiecībā uz kredītu atvasināto instrumentu portfeli tikai tad, ja atsauces parādnieku portfelis un pakārtotības līmenis abos darījumos ir vienāds.

8.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot 275. pantā izklāstīto metodi, lai noteiktu II pielikuma 1. un 2. punktā uzskaitīto līgumu riska darījumu vērtību, tikai tad, ja tās minēto metodi izmanto arī minēto līgumu riska darījumu vērtības noteikšanai, lai nodrošinātu atbilstību pašu kapitāla prasībām, kas noteiktas 92. pantā.

Ja iestādes piemēro 275. pantā noteikto metodi, tās nesamazina riska darījumu vērtības mēru par skaidrā naudā saņemto mainīgās drošības rezerves summu.

429.b pants

Darījuma partnera kredītriska palielinājums repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos

1.   Papildus riska darījuma vērtībai repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevuma vai aizņēmuma darījumiem, ilgstošo norēķinu darījumiem un maržinālo aizdevumu darījumiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi saskaņā ar 429. panta 5. punktu, iestādes iekļauj riska darījumu vērtības mērā darījuma partnera kredītriska palielinājumu, kas noteikts saskaņā ar šā panta attiecīgi 2. vai 3. punktu.

2.   Piemērojot šā panta 1. punktu, veicot darījumus ar darījumu partneri, uz kuriem neattiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā noteiktajiem nosacījumiem, palielinājumu (Ei*) nosaka katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i; |
| --- | --- |

Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i;

| | Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i. |
| --- | --- |

Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar darījumu i.

3.   Piemērojot šā panta 1. punktu, darījumiem ar darījumu partneri, uz kuriem attiecas savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgums, kas atbilst 206. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, palielinājumu par šiem darījumiem (Ei*) nosaka katram darījumam atsevišķi saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| | Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i; |
| --- | --- |

Ei ir darījumu partnerim aizdoto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i;

| | Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i. |
| --- | --- |

Ci ir no darījumu partnera saņemto vērtspapīru vai naudas patiesā vērtība saskaņā ar savstarpējo prasījumu ieskaita jumta līgumu i.

4.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, iestādes var izmantot 222. pantā izklāstīto metodi, piemērojot piemērojamās riska pakāpes zemāko līmeni 20 %, lai noteiktu palielinājumu repo darījumiem, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmuma darījumiem, ilgstošo norēķinu darījumiem un maržinālo aizdevumu darījumiem, tostarp tiem, kuri ir ārpusbilances posteņi. Iestādes šo metodi var izmantot tikai tad, ja tās to izmanto arī šo darījumu riska darījuma vērtības noteikšanai, lai atbilstu 92. pants noteiktajām pašu kapitāla prasībām.

5.   Ja veic repo darījumu tirdzniecības uzskaiti saskaņā ar piemērojamo grāmatvedības regulējumu, iestāde apvērš visus ar tirdzniecību saistītos uzskaites ierakstus.

6.   Ja iestāde darbojas kā starpnieks starp divām pusēm repo darījumos, vērtspapīru vai preču aizdevumu vai aizņēmumu darījumos, ilgstošo norēķinu darījumos un maržinālo aizdevumu darījumos, tostarp tādos, kuri ir ārpusbilances posteņi, piemēro šādas prasības:

| a) | ja iestāde sniedz klientam vai darījumu partnerim kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, kura nepārsniedz starpību starp klienta aizdotā vērtspapīra vai naudas vērtību un aizņēmēja sniegtā nodrošinājuma vērtību, tā iekļauj riska darījuma vērtības mērā tikai palielinājumu, kas noteikts saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

ja iestāde sniedz klientam vai darījumu partnerim kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, kura nepārsniedz starpību starp klienta aizdotā vērtspapīra vai naudas vērtību un aizņēmēja sniegtā nodrošinājuma vērtību, tā iekļauj riska darījuma vērtības mērā tikai palielinājumu, kas noteikts saskaņā ar attiecīgi 2. vai 3. punktu;

| b) | ja iestāde nesniedz nevienai iesaistītajai pusei kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, darījumu neiekļauj riska darījuma vērtības mērā; |
| --- | --- |

b)

ja iestāde nesniedz nevienai iesaistītajai pusei kompensācijas garantiju vai saistību izpildes garantiju, darījumu neiekļauj riska darījuma vērtības mērā;

| c) | ja iestādei bez papildinājuma segtā riska ekonomiski ir riska darījums attiecībā uz pamatā esošo vērtspapīru vai naudu, tā riska darījumu vērtības mērā iekļauj arī riska darījuma vērtību, kas vienāda ar visu vērtspapīra vai naudas summu.” |
| --- | --- |

c)

ja iestādei bez papildinājuma segtā riska ekonomiski ir riska darījums attiecībā uz pamatā esošo vērtspapīru vai naudu, tā riska darījumu vērtības mērā iekļauj arī riska darījuma vērtību, kas vienāda ar visu vērtspapīra vai naudas summu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 10. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

---

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/44

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2015/63

(2014. gada 21. oktobris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/59/ES papildina attiecībā uz ex ante iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīvu 2014/59/ES, ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 103. panta 7. un 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2014/59/ES ir paredzēta prasība dalībvalstīm izveidot noregulējuma finansēšanas mehānismus, lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestāde efektīvi piemēro noregulējuma instrumentus un pilnvaras. Šiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem jāparedz pietiekami finanšu resursi, lai nodrošinātu noregulējuma sistēmas efektīvu darbību, un tādēļ tiem ir pilnvaras piesaistīt ex ante iemaksas no iestādēm, kam piešķirta darbības atļauja attiecīgajā teritorijā, ieskaitot Savienības filiāles (“iestādes”). |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2014/59/ES ir paredzēta prasība dalībvalstīm izveidot noregulējuma finansēšanas mehānismus, lai nodrošinātu, ka noregulējuma iestāde efektīvi piemēro noregulējuma instrumentus un pilnvaras. Šiem noregulējuma finansēšanas mehānismiem jāparedz pietiekami finanšu resursi, lai nodrošinātu noregulējuma sistēmas efektīvu darbību, un tādēļ tiem ir pilnvaras piesaistīt ex ante iemaksas no iestādēm, kam piešķirta darbības atļauja attiecīgajā teritorijā, ieskaitot Savienības filiāles (“iestādes”).

| (2) | Dalībvalstīm ir pienākums piesaistīt ex ante iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā ne vien no iestādēm, bet saskaņā ar minētās Direktīvas 103. panta 1. punktu arī no Savienības filiālēm. Uz Savienības filiālēm attiecas arī Komisijas pilnvarojums pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar minētās Direktīvas 103. panta 7. un 8. punktu. Tomēr ņemot vērā to, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 47. pantu dalībvalstis atbild par prudenciālajām prasībām un uzraudzības darbībām attiecībā uz Savienības filiālēm, nebūtu piemēroti uz Savienības filiālēm tieši attiecināt daudzus no šajā deleģētajā regulā noteiktajiem riska korekcijas rādītājiem. Tāpēc, ņemot vērā to, ka šīs regulas darbības joma neattiecas uz Savienības filiālēm, uz tām var attiekties īpašs režīms, ko Komisija izstrādātu kādā turpmākā deleģētajā aktā. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstīm ir pienākums piesaistīt ex ante iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā ne vien no iestādēm, bet saskaņā ar minētās Direktīvas 103. panta 1. punktu arī no Savienības filiālēm. Uz Savienības filiālēm attiecas arī Komisijas pilnvarojums pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar minētās Direktīvas 103. panta 7. un 8. punktu. Tomēr ņemot vērā to, ka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (2) 47. pantu dalībvalstis atbild par prudenciālajām prasībām un uzraudzības darbībām attiecībā uz Savienības filiālēm, nebūtu piemēroti uz Savienības filiālēm tieši attiecināt daudzus no šajā deleģētajā regulā noteiktajiem riska korekcijas rādītājiem. Tāpēc, ņemot vērā to, ka šīs regulas darbības joma neattiecas uz Savienības filiālēm, uz tām var attiekties īpašs režīms, ko Komisija izstrādātu kādā turpmākā deleģētajā aktā.

| (3) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 6., 15., 16., 95. un 96. pantu noteiktām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir atļauts veikt tikai ierobežotus pakalpojumus un darbības, nepiemēro dažas kapitāla un likviditātes prasības vai tās var tikt atbrīvotas no šādām prasībām. Tādējādi uz tām neattiektos daudzi riska korekcijas rādītāji, kas būtu jānosaka. Lai gan dalībvalstīm ir pienākums no šīm ieguldījumu brokeru sabiedrībām piesaistīt ex ante iemaksas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/EK 103. panta 1. punktu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis saglabā pilnvaras noteikt riska korekcijas, lai nesamērīgi nenoslogotu šīs sabiedrības. Tāpēc šīs regulas darbības joma nebūtu jāattiecina uz minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (3) 6., 15., 16., 95. un 96. pantu noteiktām ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kurām ir atļauts veikt tikai ierobežotus pakalpojumus un darbības, nepiemēro dažas kapitāla un likviditātes prasības vai tās var tikt atbrīvotas no šādām prasībām. Tādējādi uz tām neattiektos daudzi riska korekcijas rādītāji, kas būtu jānosaka. Lai gan dalībvalstīm ir pienākums no šīm ieguldījumu brokeru sabiedrībām piesaistīt ex ante iemaksas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/EK 103. panta 1. punktu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis saglabā pilnvaras noteikt riska korekcijas, lai nesamērīgi nenoslogotu šīs sabiedrības. Tāpēc šīs regulas darbības joma nebūtu jāattiecina uz minētajām ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

| (4) | Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktu dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka līdz 2024. gada 31. decembrim finansēšanas mehānismu pieejamie finanšu līdzekļi sasniedz vismaz 1 % no visu iestāžu, kurām piešķirta darbības atļauja to teritorijā, segtajiem noguldījumiem. Minētajā laikposmā iemaksas finansēšanas mehānismos būtu jāsadala laikā pēc iespējas vienādi, līdz ir sasniegts mērķapjoms, pienācīgi ņemot vērā uzņēmējdarbības cikla fāzi un prociklisku iemaksu iespējamo ietekmi uz iemaksu veicošo iestāžu finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktu dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka līdz 2024. gada 31. decembrim finansēšanas mehānismu pieejamie finanšu līdzekļi sasniedz vismaz 1 % no visu iestāžu, kurām piešķirta darbības atļauja to teritorijā, segtajiem noguldījumiem. Minētajā laikposmā iemaksas finansēšanas mehānismos būtu jāsadala laikā pēc iespējas vienādi, līdz ir sasniegts mērķapjoms, pienācīgi ņemot vērā uzņēmējdarbības cikla fāzi un prociklisku iemaksu iespējamo ietekmi uz iemaksu veicošo iestāžu finansiālo stāvokli.

| (5) | Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 1. punktā paredzēta prasība piesaistīt iemaksas vismaz reizi gadā, lai sasniegtu minētās direktīvas 102. pantā noteikto mērķapjomu. Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 2. punktu gada iemaksai ir jāatspoguļo iestādes lielums, jo iemaksas pamatā jābūt fiksētai summai, kas noteikta, pamatojoties uz attiecīgās iestādes saistībām (“gada pamata iemaksa”). Otrkārt, tai jāatspoguļo iestādes veikto attiecīgo darbību riska līmenis, jo gada pamata iemaksa būtu jākoriģē proporcionāli šīs iestādes riska profilam (“papildu korekcija, ņemot vērā risku”). Iestādes lielums ir pirmais rādītājs attiecībā uz iestādes radīto risku. Jo lielāka ir iestāde, jo lielāka ir iespēja, ka noregulējuma iestāde grūtību gadījumā uzskatīs, ka vispārējās interesēs būtu noregulēt attiecīgo iestādi un izmantot noregulējuma finansēšanas mehānismu, lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 1. punktā paredzēta prasība piesaistīt iemaksas vismaz reizi gadā, lai sasniegtu minētās direktīvas 102. pantā noteikto mērķapjomu. Saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 2. punktu gada iemaksai ir jāatspoguļo iestādes lielums, jo iemaksas pamatā jābūt fiksētai summai, kas noteikta, pamatojoties uz attiecīgās iestādes saistībām (“gada pamata iemaksa”). Otrkārt, tai jāatspoguļo iestādes veikto attiecīgo darbību riska līmenis, jo gada pamata iemaksa būtu jākoriģē proporcionāli šīs iestādes riska profilam (“papildu korekcija, ņemot vērā risku”). Iestādes lielums ir pirmais rādītājs attiecībā uz iestādes radīto risku. Jo lielāka ir iestāde, jo lielāka ir iespēja, ka noregulējuma iestāde grūtību gadījumā uzskatīs, ka vispārējās interesēs būtu noregulēt attiecīgo iestādi un izmantot noregulējuma finansēšanas mehānismu, lai nodrošinātu noregulējuma instrumentu efektīvu piemērošanu.

| (6) | Lai noskaidrotu, kā noregulējuma iestādēm būtu jākoriģē iemaksas proporcionāli iestāžu riska profilam, ir jāprecizē riska pīlāri un rādītāji, kas būtu jāizmanto, lai noteiktu iestāžu riska profilu, mehānisms, lai piemērotu riska korekcijas gada pamata iemaksām, un gada pamata iemaksa kā izejas punkts riska korekcijai. Elementi, kas papildinātu Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā paredzētos riska kritērijus, būtu jānosaka tā, lai saglabātu godīgas konkurences nosacījumus starp dalībvalstīm un spēcīgu iekšējo tirgu, novēršot atšķirības starp dalībvalstu iemaksu aprēķināšanas metodēm to attiecīgajos noregulējuma finansēšanas mehānismos. Tādējādi iemaksas, kas iestādēm jāveic noregulējuma finansēšanas mehānismos, būtu salīdzināmas un paredzamas neatkarīgi no bankas veida, kas ir svarīgs priekšnoteikums godīgas konkurences nosacījumu nodrošināšanai iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(6)

Lai noskaidrotu, kā noregulējuma iestādēm būtu jākoriģē iemaksas proporcionāli iestāžu riska profilam, ir jāprecizē riska pīlāri un rādītāji, kas būtu jāizmanto, lai noteiktu iestāžu riska profilu, mehānisms, lai piemērotu riska korekcijas gada pamata iemaksām, un gada pamata iemaksa kā izejas punkts riska korekcijai. Elementi, kas papildinātu Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā paredzētos riska kritērijus, būtu jānosaka tā, lai saglabātu godīgas konkurences nosacījumus starp dalībvalstīm un spēcīgu iekšējo tirgu, novēršot atšķirības starp dalībvalstu iemaksu aprēķināšanas metodēm to attiecīgajos noregulējuma finansēšanas mehānismos. Tādējādi iemaksas, kas iestādēm jāveic noregulējuma finansēšanas mehānismos, būtu salīdzināmas un paredzamas neatkarīgi no bankas veida, kas ir svarīgs priekšnoteikums godīgas konkurences nosacījumu nodrošināšanai iekšējā tirgū.

| (7) | Eiropas Parlaments un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (4) 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka Vienotā noregulējuma valdi (“valde”), kas izveidota ar minētās regulas 42. panta 1. punktu, minētās regulas un Direktīvas 2014/59/ES piemērošanas vajadzībām uzskata par attiecīgo valsts noregulējuma iestādi, ja tā īsteno uzdevumus vai pilnvaras, kuras, ievērojot minēto Direktīvu, jāveic vai jāīsteno valsts noregulējuma iestādei. Ņemot vērā to, ka valde ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 7. punktu ir pilnvarota aprēķināt iestāžu iemaksas vienotajā noregulējuma fondā, kas no 2016. gada 1. janvāra aizstās dalībvalstu finansēšanas mehānismus pēc vienotā noregulējuma mehānisma ieviešanas, piemērojot šo regulu uz Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta pamata, jēdzienā “noregulējuma iestāde” šajā regulā būtu jāietver arī valde. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlaments un Padomes Regulas (ES) Nr. 806/2014 (4) 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka Vienotā noregulējuma valdi (“valde”), kas izveidota ar minētās regulas 42. panta 1. punktu, minētās regulas un Direktīvas 2014/59/ES piemērošanas vajadzībām uzskata par attiecīgo valsts noregulējuma iestādi, ja tā īsteno uzdevumus vai pilnvaras, kuras, ievērojot minēto Direktīvu, jāveic vai jāīsteno valsts noregulējuma iestādei. Ņemot vērā to, ka valde ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 70. panta 7. punktu ir pilnvarota aprēķināt iestāžu iemaksas vienotajā noregulējuma fondā, kas no 2016. gada 1. janvāra aizstās dalībvalstu finansēšanas mehānismus pēc vienotā noregulējuma mehānisma ieviešanas, piemērojot šo regulu uz Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punkta pamata, jēdzienā “noregulējuma iestāde” šajā regulā būtu jāietver arī valde.

| (8) | Attiecībā uz grupām sekas iemaksu aprēķināšanai atsevišķu vienību līmenī būtu noteiktu saistību divkārša uzskaitīšana, kad tiktu noteikta dažādu grupas vienību gada pamata iemaksa, jo saistības, kas izriet no nolīgumiem, ko vienas grupas vienības noslēdz savā starpā, būtu pieskaitāmas pasīvu kopsummai, kas jāņem vērā, nosakot gada pamata iemaksu katrai grupas vienībai. Tāpēc attiecībā uz grupām ir vēl sīkāk jāprecizē, kā nosaka gada pamata iemaksu, lai atspoguļotu grupas vienību savstarpējo saistību un izvairītos no grupas iekšējo riska darījumu divkāršas uzskaitīšanas. Lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus grupā ietilpstošām vienībām un iestādēm, kas ir vienas un tās pašas IAS dalībnieces vai ir pastāvīgi radniecīgas vienai un tai pašai centrālajai iestādei, pēdējām no minētajām būtu jāpiemēro tāds pats režīms. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz grupām sekas iemaksu aprēķināšanai atsevišķu vienību līmenī būtu noteiktu saistību divkārša uzskaitīšana, kad tiktu noteikta dažādu grupas vienību gada pamata iemaksa, jo saistības, kas izriet no nolīgumiem, ko vienas grupas vienības noslēdz savā starpā, būtu pieskaitāmas pasīvu kopsummai, kas jāņem vērā, nosakot gada pamata iemaksu katrai grupas vienībai. Tāpēc attiecībā uz grupām ir vēl sīkāk jāprecizē, kā nosaka gada pamata iemaksu, lai atspoguļotu grupas vienību savstarpējo saistību un izvairītos no grupas iekšējo riska darījumu divkāršas uzskaitīšanas. Lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus grupā ietilpstošām vienībām un iestādēm, kas ir vienas un tās pašas IAS dalībnieces vai ir pastāvīgi radniecīgas vienai un tai pašai centrālajai iestādei, pēdējām no minētajām būtu jāpiemēro tāds pats režīms.

| (9) | Aprēķinot grupas vienības gada pamata iemaksu, pasīvu kopsumma, kas jāņem vērā, nedrīkstētu ietvert saistības, kas radušās no līguma, ko šī grupas vienība noslēgusi ar kādu citu tajā pašā grupā ietilpstošu vienību. Tomēr šāds izņēmums drīkstētu būt iespējams tikai tad, ja ikviena grupas vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir pilnībā iekļauta vienā un tajā pašā konsolidācijā, tai ir piemērojamas pienācīgas centralizētās riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras un ja nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi, kas kavētu nekavējoties nokārtot saistības, kad iestājas to termiņš. Tādējādi vajadzētu tikt novērstai saistību izslēgšanai no iemaksu aprēķina pamatojuma, ja nav garantiju, ka tiktu segti grupas iekšējie kreditēšanas riska darījumi grupas finansiālā stāvokļa pasliktināšanās gadījumā. Turklāt, lai izvairītos no tā, ka grupas iekšējo saistību izslēgšana sniedz priekšrocības grupas vienībām, kuras izmanto šo atbrīvojumu, šāda izslēgšana nedrīkstētu dot iespēju attiecīgajām iestādēm izmantot vienkāršotu iemaksu sistēmu, ko piešķir mazām iestādēm, ja pēc grupas iekšējo saistību izslēgšanas iestādei varētu piemērot vienkāršoto sistēmu. Lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus grupā ietilpstošām vienībām un iestādēm, kas ir vienas un tās pašas IAS dalībnieces vai ir pastāvīgi radniecīgas vienai un tai pašai centrālajai iestādei, pēdējām no minētajām būtu jāpiemēro tāds pats režīms. |
| --- | --- |

(9)

Aprēķinot grupas vienības gada pamata iemaksu, pasīvu kopsumma, kas jāņem vērā, nedrīkstētu ietvert saistības, kas radušās no līguma, ko šī grupas vienība noslēgusi ar kādu citu tajā pašā grupā ietilpstošu vienību. Tomēr šāds izņēmums drīkstētu būt iespējams tikai tad, ja ikviena grupas vienība veic uzņēmējdarbību Savienībā, ir pilnībā iekļauta vienā un tajā pašā konsolidācijā, tai ir piemērojamas pienācīgas centralizētās riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras un ja nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi, kas kavētu nekavējoties nokārtot saistības, kad iestājas to termiņš. Tādējādi vajadzētu tikt novērstai saistību izslēgšanai no iemaksu aprēķina pamatojuma, ja nav garantiju, ka tiktu segti grupas iekšējie kreditēšanas riska darījumi grupas finansiālā stāvokļa pasliktināšanās gadījumā. Turklāt, lai izvairītos no tā, ka grupas iekšējo saistību izslēgšana sniedz priekšrocības grupas vienībām, kuras izmanto šo atbrīvojumu, šāda izslēgšana nedrīkstētu dot iespēju attiecīgajām iestādēm izmantot vienkāršotu iemaksu sistēmu, ko piešķir mazām iestādēm, ja pēc grupas iekšējo saistību izslēgšanas iestādei varētu piemērot vienkāršoto sistēmu. Lai nodrošinātu godīgas konkurences nosacījumus grupā ietilpstošām vienībām un iestādēm, kas ir vienas un tās pašas IAS dalībnieces vai ir pastāvīgi radniecīgas vienai un tai pašai centrālajai iestādei, pēdējām no minētajām būtu jāpiemēro tāds pats režīms.

| (10) | Atkāpjoties no noteikuma, ka, iemaksas būtu jāaprēķina individuāli, centrālai iestādei ar radniecīgām kredītiestādēm, kas atbilstoši valsts tiesību aktiem ir pilnībā vai daļēji atbrīvotas no prudenciālajām prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu, noteikumi par ex ante iemaksām būtu jāpiemēro konsolidēti tikai centrālai iestādei un tās radniecīgajām kredītiestādēm kā vienotam veselumam, jo centrālās iestādes un visu radniecīgo iestāžu maksātspēju un likviditāti uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz šo iestāžu konsolidētiem pārskatiem. |
| --- | --- |

(10)

Atkāpjoties no noteikuma, ka, iemaksas būtu jāaprēķina individuāli, centrālai iestādei ar radniecīgām kredītiestādēm, kas atbilstoši valsts tiesību aktiem ir pilnībā vai daļēji atbrīvotas no prudenciālajām prasībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu, noteikumi par ex ante iemaksām būtu jāpiemēro konsolidēti tikai centrālai iestādei un tās radniecīgajām kredītiestādēm kā vienotam veselumam, jo centrālās iestādes un visu radniecīgo iestāžu maksātspēju un likviditāti uzrauga kā vienotu veselumu, pamatojoties uz šo iestāžu konsolidētiem pārskatiem.

| (11) | Gada pamata iemaksas noteikšana būtu sīkāk jāprecizē arī attiecībā uz finanšu tirgus infrastruktūrām (FMI). Arī dažas FMI, piemēram, centrālie darījumu partneri (CCP) vai centrālie vērtspapīru depozitāriji (CSD), ir saņēmušas atļauju darboties kā kredītiestādes. Jo īpaši daži CSD papildus to veiktajai tirgus infrastruktūras darbībai sniedz arī banku pakalpojumiem līdzīgus pakalpojumus. Pretēji kredītiestādēm, CSD nav segto noguldījumu, bet galvenokārt ir dienas atlikums vai atlikums uz nakti, kas radies no norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, ko tās sniedz finanšu iestādēm vai centrālajām bankām. Parasti tas nerada skaidras naudas atlikumu, kas varētu būt pielīdzināms finansējumam, lai varētu veikt banku darbības. Ņemot vērā to, ka banku pakalpojumiem līdzīgos pakalpojumus FMI sniedz papildus savām galvenajām – tīrvērtes vai norēķinu darbībām, par kuru veikšanu minētajām vienībām piemēro stingras prudenciālās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (6), kā arī attiecīgos noteikumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2013/36/ES, un to, ka FMI darījumdarbības modelis nerada risku, kas būtu salīdzināms ar kredītiestāžu risku, tad nosakot minēto vienību pasīvu kopsummu to gada pamata iemaksas aprēķināšanai, būtu jāņem vērā tikai tās saistības, ko rada minēto vienību veiktās banku pakalpojumiem līdzīgās darbības. |
| --- | --- |

(11)

Gada pamata iemaksas noteikšana būtu sīkāk jāprecizē arī attiecībā uz finanšu tirgus infrastruktūrām (FMI). Arī dažas FMI, piemēram, centrālie darījumu partneri (CCP) vai centrālie vērtspapīru depozitāriji (CSD), ir saņēmušas atļauju darboties kā kredītiestādes. Jo īpaši daži CSD papildus to veiktajai tirgus infrastruktūras darbībai sniedz arī banku pakalpojumiem līdzīgus pakalpojumus. Pretēji kredītiestādēm, CSD nav segto noguldījumu, bet galvenokārt ir dienas atlikums vai atlikums uz nakti, kas radies no norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, ko tās sniedz finanšu iestādēm vai centrālajām bankām. Parasti tas nerada skaidras naudas atlikumu, kas varētu būt pielīdzināms finansējumam, lai varētu veikt banku darbības. Ņemot vērā to, ka banku pakalpojumiem līdzīgos pakalpojumus FMI sniedz papildus savām galvenajām – tīrvērtes vai norēķinu darbībām, par kuru veikšanu minētajām vienībām piemēro stingras prudenciālās prasības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 909/2014 (6), kā arī attiecīgos noteikumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2013/36/ES, un to, ka FMI darījumdarbības modelis nerada risku, kas būtu salīdzināms ar kredītiestāžu risku, tad nosakot minēto vienību pasīvu kopsummu to gada pamata iemaksas aprēķināšanai, būtu jāņem vērā tikai tās saistības, ko rada minēto vienību veiktās banku pakalpojumiem līdzīgās darbības.

| (12) | Atvasināto instrumentu uzskaite attiecībā uz atsevišķiem pārskatiem Savienībā nav saskaņota, tādēļ tam varētu būt ietekme uz saistību summu, kas jāņem vērā, aprēķinot katras bankas iemaksas. Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 6. un 7. punktā minētās sviras rādītāja metodes piemēro visām bankām, tādējādi nodrošinot, ka vienam un tam pašam atvasinātā instrumenta līgumam un jo īpaši atvasināto instrumentu līgumu savstarpējam ieskaitam tiks piemērotas vienādas prasības, neatkarīgi no grāmatvedības regulējuma, ko piemēro konkrētajai bankai. Tāpēc, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju atvasinātiem instrumentiem, kad tiek noteikta gada pamata iemaksa, tādējādi garantējot to novērtēšanas salīdzināmību starp iestādēm un godīgas konkurences nosacījumus visā Savienībā, atvasinātie instrumenti būtu jāvērtē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 6. un 7. punktu. Tomēr, lai nodrošinātu atvasināto instrumentu vērtēšanas paredzamību atbilstoši Regulai (ES) Nr. 575/2013, būtu jāparedz, ka šādas vērtēšanas rezultāts nevar būt vērtība, kas ir mazāka par 75 % no attiecīgo atvasināto instrumentu vērtības attiecīgā grāmatvedības regulējuma ietvaros. |
| --- | --- |

(12)

Atvasināto instrumentu uzskaite attiecībā uz atsevišķiem pārskatiem Savienībā nav saskaņota, tādēļ tam varētu būt ietekme uz saistību summu, kas jāņem vērā, aprēķinot katras bankas iemaksas. Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 6. un 7. punktā minētās sviras rādītāja metodes piemēro visām bankām, tādējādi nodrošinot, ka vienam un tam pašam atvasinātā instrumenta līgumam un jo īpaši atvasināto instrumentu līgumu savstarpējam ieskaitam tiks piemērotas vienādas prasības, neatkarīgi no grāmatvedības regulējuma, ko piemēro konkrētajai bankai. Tāpēc, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju atvasinātiem instrumentiem, kad tiek noteikta gada pamata iemaksa, tādējādi garantējot to novērtēšanas salīdzināmību starp iestādēm un godīgas konkurences nosacījumus visā Savienībā, atvasinātie instrumenti būtu jāvērtē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 6. un 7. punktu. Tomēr, lai nodrošinātu atvasināto instrumentu vērtēšanas paredzamību atbilstoši Regulai (ES) Nr. 575/2013, būtu jāparedz, ka šādas vērtēšanas rezultāts nevar būt vērtība, kas ir mazāka par 75 % no attiecīgo atvasināto instrumentu vērtības attiecīgā grāmatvedības regulējuma ietvaros.

| (13) | Dažas kredītiestādes ir attīstību veicinošas bankas, kuru nolūks ir veicināt dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības publiskās politikas mērķu sasniegšanu, galvenokārt piešķirot attīstību veicinošus aizdevumus bez konkurences un nevis peļņas gūšanai. Šādu iestāžu piešķirtus aizdevumus tieši vai netieši daļēji garantē centrālā valdība vai pašvaldība, vai vietējā iestāde. Attīstību veicinošus aizdevumus piešķir bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu Savienības vai dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības publiskās politikas mērķus. Dažkārt attīstību veicinoši aizdevumi tiek veikti ar citas iestādes kā starpnieka iesaisti (pastarpinātie aizdevumi). Šādos gadījumos kredītiestāde, kas darbojas kā starpniekiestāde, saņem attīstību veicinošus aizdevumus no daudzpusējas attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras un piedāvā tos tālāk citām kredītiestādēm, kas tos nodrošinās gala klientiem. Tā kā kredītiestādes, kas darbojas kā starpniekiestādes, nodod šo no sākotnējās attīstību veicinošās bankas saņemto aizdevumu likviditāti aizdevējiestādei vai citai starpniekiestādei, tad šādas saistības nebūtu jāiekļauj pasīvu kopsummā, kas jāņem vērā, aprēķinot gada pamata iemaksu. |
| --- | --- |

(13)

Dažas kredītiestādes ir attīstību veicinošas bankas, kuru nolūks ir veicināt dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības publiskās politikas mērķu sasniegšanu, galvenokārt piešķirot attīstību veicinošus aizdevumus bez konkurences un nevis peļņas gūšanai. Šādu iestāžu piešķirtus aizdevumus tieši vai netieši daļēji garantē centrālā valdība vai pašvaldība, vai vietējā iestāde. Attīstību veicinošus aizdevumus piešķir bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu Savienības vai dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības publiskās politikas mērķus. Dažkārt attīstību veicinoši aizdevumi tiek veikti ar citas iestādes kā starpnieka iesaisti (pastarpinātie aizdevumi). Šādos gadījumos kredītiestāde, kas darbojas kā starpniekiestāde, saņem attīstību veicinošus aizdevumus no daudzpusējas attīstības bankas vai publiskā sektora struktūras un piedāvā tos tālāk citām kredītiestādēm, kas tos nodrošinās gala klientiem. Tā kā kredītiestādes, kas darbojas kā starpniekiestādes, nodod šo no sākotnējās attīstību veicinošās bankas saņemto aizdevumu likviditāti aizdevējiestādei vai citai starpniekiestādei, tad šādas saistības nebūtu jāiekļauj pasīvu kopsummā, kas jāņem vērā, aprēķinot gada pamata iemaksu.

| (14) | Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 1. punktā paredzēta prasība visām iestādēm veikt iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismos. Tomēr ir jāpanāk samērīgs un taisnīgs līdzsvars starp ikvienas iestādes pienākumu veikt iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā un tās lielumu, riska profilu, darbības jomu un sarežģītību, saistību ar citām iestādēm vai finanšu sistēmu kopumā, tās maksātnespējas ietekmi uz finanšu tirgiem, citām iestādēm, finansēšanas nosacījumiem vai ekonomiku plašākā mērogā un līdz ar to varbūtību, ka iestādei tiks piemērots noregulējums un tā izmantos finansēšanas mehānismu. Šos aspektus ņem vērā noregulējuma iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu, lemjot par to, vai konkrētām iestādēm vajadzētu izmantot vienkāršotus pienākumus attiecībā uz prasībām sagatavot atveseļošanas un noregulējuma plānus. Novērtējot līdzsvaru starp Direktīvā 2014/59/ES paredzēto prasību izpildi un specifiku dažādās iestādes, uz kurām attiecas minētā direktīva, jāņem vērā arī administratīvais slogs, ko konkrētām iestādēm un noregulējuma iestādēm rada gada iemaksas aprēķināšana. |
| --- | --- |

(14)

Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 1. punktā paredzēta prasība visām iestādēm veikt iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismos. Tomēr ir jāpanāk samērīgs un taisnīgs līdzsvars starp ikvienas iestādes pienākumu veikt iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā un tās lielumu, riska profilu, darbības jomu un sarežģītību, saistību ar citām iestādēm vai finanšu sistēmu kopumā, tās maksātnespējas ietekmi uz finanšu tirgiem, citām iestādēm, finansēšanas nosacījumiem vai ekonomiku plašākā mērogā un līdz ar to varbūtību, ka iestādei tiks piemērots noregulējums un tā izmantos finansēšanas mehānismu. Šos aspektus ņem vērā noregulējuma iestādes saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 4. pantu, lemjot par to, vai konkrētām iestādēm vajadzētu izmantot vienkāršotus pienākumus attiecībā uz prasībām sagatavot atveseļošanas un noregulējuma plānus. Novērtējot līdzsvaru starp Direktīvā 2014/59/ES paredzēto prasību izpildi un specifiku dažādās iestādes, uz kurām attiecas minētā direktīva, jāņem vērā arī administratīvais slogs, ko konkrētām iestādēm un noregulējuma iestādēm rada gada iemaksas aprēķināšana.

| (15) | Mazām iestādēm riska profils parasti nav augsts, tām bieži vien ir mazāk sistēmisku risku salīdzinājumā ar lielām iestādēm, un daudzos gadījumos to maksātnespējas ietekme uz ekonomiku kopumā ir mazāka nekā lielām iestādēm. Vienlaikus nevar izslēgt mazu iestāžu maksātnespējas potenciālo ietekmi uz finanšu stabilitāti, jo pat mazas iestādes var radīt sistēmisku risku, jo tām ir sava nozīme plašākā banku sistēmā, kā arī šo iestāžu tīklu kumulatīvās ietekmes dēļ vai izplatoties ietekmei, ko tās varētu radīt, zaudējot uzticēšanos banku sistēmai. |
| --- | --- |

(15)

Mazām iestādēm riska profils parasti nav augsts, tām bieži vien ir mazāk sistēmisku risku salīdzinājumā ar lielām iestādēm, un daudzos gadījumos to maksātnespējas ietekme uz ekonomiku kopumā ir mazāka nekā lielām iestādēm. Vienlaikus nevar izslēgt mazu iestāžu maksātnespējas potenciālo ietekmi uz finanšu stabilitāti, jo pat mazas iestādes var radīt sistēmisku risku, jo tām ir sava nozīme plašākā banku sistēmā, kā arī šo iestāžu tīklu kumulatīvās ietekmes dēļ vai izplatoties ietekmei, ko tās varētu radīt, zaudējot uzticēšanos banku sistēmai.

| (16) | Ņemot vērā to, ka mazas iestādes lielākoties nerada sistēmisku risku un ir mazāk ticams, ka tām tiks veikts noregulējums, kas tādējādi samazina iespējamību, ka tās izmantos noregulējuma finansēšanas mehānismus, salīdzinājumā ar lielām iestādēm, būtu jāvienkāršo metodes, lai aprēķinātu to gada iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismos. Mazu iestāžu gada iemaksām vajadzētu būt vienreizējam maksājumam, kas pamatots tikai uz šādu iestāžu gada pamata iemaksām un ir samērīgs ar to lielumu. Šāda metodika nodrošinātu samērīgu gada iemaksu sistēmu, jo, nosakot katras iestādes gada iemaksu, noregulējuma iestādei ir jāievēro finansēšanas mehānisma gada mērķapjoms. Tāpēc vienreizējs maksājums atspoguļo faktu, ka mazas iestādes bieži vien nerada lielu risku, un nodrošina plašākas iespējas koriģēt lielo iestāžu (kam parasti ir lielāka sistēmiska nozīme) iemaksas proporcionāli to riska profilam. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā to, ka mazas iestādes lielākoties nerada sistēmisku risku un ir mazāk ticams, ka tām tiks veikts noregulējums, kas tādējādi samazina iespējamību, ka tās izmantos noregulējuma finansēšanas mehānismus, salīdzinājumā ar lielām iestādēm, būtu jāvienkāršo metodes, lai aprēķinātu to gada iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismos. Mazu iestāžu gada iemaksām vajadzētu būt vienreizējam maksājumam, kas pamatots tikai uz šādu iestāžu gada pamata iemaksām un ir samērīgs ar to lielumu. Šāda metodika nodrošinātu samērīgu gada iemaksu sistēmu, jo, nosakot katras iestādes gada iemaksu, noregulējuma iestādei ir jāievēro finansēšanas mehānisma gada mērķapjoms. Tāpēc vienreizējs maksājums atspoguļo faktu, ka mazas iestādes bieži vien nerada lielu risku, un nodrošina plašākas iespējas koriģēt lielo iestāžu (kam parasti ir lielāka sistēmiska nozīme) iemaksas proporcionāli to riska profilam.

| (17) | Lai noteiktu, kādas iestādes uzskatāmas par mazām, būtu jāizmanto dubults slieksnis: pirmais slieksnis, kas balstīts uz pasīvu kopsummu (izņemot pašu kapitālu), no kā atskaitīti segtie noguldījumi, būtu vienāds vai mazāks par 300 miljoniem euro, un otrais slieksnis, kas balstīts uz aktīvu kopsummu, nedrīkstētu pārsniegt vienu miljardu euro. Pēdējam būtu jānovērš situācijas, kad lielākas iestādes, kuru saistību summa nepārsniedz pirmo slieksni, izmanto vienkāršoto sistēmu. |
| --- | --- |

(17)

Lai noteiktu, kādas iestādes uzskatāmas par mazām, būtu jāizmanto dubults slieksnis: pirmais slieksnis, kas balstīts uz pasīvu kopsummu (izņemot pašu kapitālu), no kā atskaitīti segtie noguldījumi, būtu vienāds vai mazāks par 300 miljoniem euro, un otrais slieksnis, kas balstīts uz aktīvu kopsummu, nedrīkstētu pārsniegt vienu miljardu euro. Pēdējam būtu jānovērš situācijas, kad lielākas iestādes, kuru saistību summa nepārsniedz pirmo slieksni, izmanto vienkāršoto sistēmu.

| (18) | Mazo iestāžu kategorijā ļoti mazas iestādes būtu jānošķir no tādām, kuru rādītāji ir tuvu maksimālajam slieksnim, kas ļauj tām izmantot vienkāršoto sistēmu. Vienreizējo maksājumu sistēmā ļoti mazu iestāžu gada iemaksas būtu nesamērīgi lielākas par to mazo iestāžu iemaksām, kuru rādītāji ir tuvu maksimālajam slieksnim. Vienlaikus nedrīkstētu pieļaut, ka vienkāršotā sistēma radītu nesamērīgu atšķirību starp lielāko mazo iestāžu gada iemaksām un to iestāžu gada iemaksām, kuras nevar pretendēt uz vienkāršoto sistēmu, jo to rādītāji nedaudz pārsniedz slieksni. Tāpēc, lai izvairītos no šādas nevēlamas ietekmes, ir lietderīgi paredzēt vairāku kategoriju sistēmu mazām iestādēm, kuru gada iemaksas būtu vienreizēji maksājumi ar atšķirīgām summām. Tādējādi būtu iespējama iemaksu progresija vienkāršotās sistēmas ietvaros un starp augstāko vienreizējo maksājumu un zemāko iemaksu saskaņā ar metodi, ar kuru gada pamata iemaksu koriģē atbilstoši iestādes riska profilam. |
| --- | --- |

(18)

Mazo iestāžu kategorijā ļoti mazas iestādes būtu jānošķir no tādām, kuru rādītāji ir tuvu maksimālajam slieksnim, kas ļauj tām izmantot vienkāršoto sistēmu. Vienreizējo maksājumu sistēmā ļoti mazu iestāžu gada iemaksas būtu nesamērīgi lielākas par to mazo iestāžu iemaksām, kuru rādītāji ir tuvu maksimālajam slieksnim. Vienlaikus nedrīkstētu pieļaut, ka vienkāršotā sistēma radītu nesamērīgu atšķirību starp lielāko mazo iestāžu gada iemaksām un to iestāžu gada iemaksām, kuras nevar pretendēt uz vienkāršoto sistēmu, jo to rādītāji nedaudz pārsniedz slieksni. Tāpēc, lai izvairītos no šādas nevēlamas ietekmes, ir lietderīgi paredzēt vairāku kategoriju sistēmu mazām iestādēm, kuru gada iemaksas būtu vienreizēji maksājumi ar atšķirīgām summām. Tādējādi būtu iespējama iemaksu progresija vienkāršotās sistēmas ietvaros un starp augstāko vienreizējo maksājumu un zemāko iemaksu saskaņā ar metodi, ar kuru gada pamata iemaksu koriģē atbilstoši iestādes riska profilam.

| (19) | Ja noregulējuma iestāde konstatē, ka mazai iestādei ir īpaši augsts riska profils, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai iestādei turpmāk nevajadzētu izmantot vienkāršoto sistēmu, bet tās iemaksa būtu jāaprēķina pēc metodes, saskaņā ar kuru gada pamata iemaksu koriģē atbilstoši riska faktoriem, kas nav saistīti ar iestādes lielumu. |
| --- | --- |

(19)

Ja noregulējuma iestāde konstatē, ka mazai iestādei ir īpaši augsts riska profils, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai pieņemt lēmumu, ka attiecīgajai iestādei turpmāk nevajadzētu izmantot vienkāršoto sistēmu, bet tās iemaksa būtu jāaprēķina pēc metodes, saskaņā ar kuru gada pamata iemaksu koriģē atbilstoši riska faktoriem, kas nav saistīti ar iestādes lielumu.

| (20) | Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minētās iestādes netiks rekapitalizētas, izmantojot noregulējuma finansēšanas mehānismus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. un 101. pantu, jo tās tiks likvidētas ar valsts maksātnespējas procedūrām vai cita veida procedūrām, kas īstenotas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 38., 40. vai 42. pantu, un beigs darbību. Šīs procedūras nodrošinās, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, segs zaudējumus tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi. Tāpēc šo iestāžu iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos būtu jāatspoguļo šī specifika. Tomēr noregulējuma finansēšanas mehānismus varētu izmantot citiem mērķiem, kas minēti Direktīvas 2014/59/ES 101. pantā. Ja šādas iestādes izmanto noregulējuma finansēšanas mehānismu ar kādu no iepriekš minētajiem mērķiem, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai salīdzināt visu pārējo Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minēto iestāžu riska profilu ar tās iestādes riska profilu, kura izmantojusi noregulējuma finansēšanas mehānismu, un piemērot šajā deleģētajā aktā noteikto metodiku tām iestādēm, kuru riska profils ir līdzvērtīgs vai augstāks par to iestāžu riska profilu, kas izmantojušas noregulējuma finansēšanas mehānismu. Ir arī lietderīgi izveidot to elementu sarakstu, kuri noregulējuma iestādei jāņem vērā, veicot riska profilu salīdzināšanu. |
| --- | --- |

(20)

Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minētās iestādes netiks rekapitalizētas, izmantojot noregulējuma finansēšanas mehānismus saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 44. un 101. pantu, jo tās tiks likvidētas ar valsts maksātnespējas procedūrām vai cita veida procedūrām, kas īstenotas saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 38., 40. vai 42. pantu, un beigs darbību. Šīs procedūras nodrošinās, ka minēto iestāžu kreditori, tostarp attiecīgajā gadījumā segto obligāciju turētāji, segs zaudējumus tā, lai tiktu sasniegti noregulējuma mērķi. Tāpēc šo iestāžu iemaksām noregulējuma finansēšanas mehānismos būtu jāatspoguļo šī specifika. Tomēr noregulējuma finansēšanas mehānismus varētu izmantot citiem mērķiem, kas minēti Direktīvas 2014/59/ES 101. pantā. Ja šādas iestādes izmanto noregulējuma finansēšanas mehānismu ar kādu no iepriekš minētajiem mērķiem, noregulējuma iestādei vajadzētu būt iespējai salīdzināt visu pārējo Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minēto iestāžu riska profilu ar tās iestādes riska profilu, kura izmantojusi noregulējuma finansēšanas mehānismu, un piemērot šajā deleģētajā aktā noteikto metodiku tām iestādēm, kuru riska profils ir līdzvērtīgs vai augstāks par to iestāžu riska profilu, kas izmantojušas noregulējuma finansēšanas mehānismu. Ir arī lietderīgi izveidot to elementu sarakstu, kuri noregulējuma iestādei jāņem vērā, veicot riska profilu salīdzināšanu.

| (21) | Lai dalībvalstu noregulējuma iestādes varētu saskaņoti interpretēt Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā minētos kritērijus, nodrošinot to, ka iestāžu riska rādītāji individuālo iemaksu aprēķināšanai noregulējuma finansēšanas mehānismos tiek noteikti vienādi visā Savienībā, būtu jāparedz vairāki riska pīlāri un katram no šiem riska pīlāriem atbilstoši riska rādītāji, kas noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā, novērtējot iestāžu riska profilu. Lai nodrošinātu konsekventu uzraudzības prakses ievērošanu, riska rādītājos būtu jāietver pašreizējie regulējošie kritēriji, kurus jau piemēro vai kuri ir noteikšanas procesā. |
| --- | --- |

(21)

Lai dalībvalstu noregulējuma iestādes varētu saskaņoti interpretēt Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 7. punktā minētos kritērijus, nodrošinot to, ka iestāžu riska rādītāji individuālo iemaksu aprēķināšanai noregulējuma finansēšanas mehānismos tiek noteikti vienādi visā Savienībā, būtu jāparedz vairāki riska pīlāri un katram no šiem riska pīlāriem atbilstoši riska rādītāji, kas noregulējuma iestādēm būtu jāņem vērā, novērtējot iestāžu riska profilu. Lai nodrošinātu konsekventu uzraudzības prakses ievērošanu, riska rādītājos būtu jāietver pašreizējie regulējošie kritēriji, kurus jau piemēro vai kuri ir noteikšanas procesā.

| (22) | Ja attiecīgais tiesību akts paredz atbrīvojumus, ar ko iestādes atbrīvo no dažu riska rādītāju noteikšanas iestādes līmenī, un ar nosacījumu, ka attiecīgā gadījumā kompetentā iestāde atļauj izmantot šādus atbrīvojumus, noregulējuma iestādēm būtu jānovērtē attiecīgie rādītāji konsolidētā vai attiecīgi subkonsolidētā līmenī, lai konsekventi ievērotu uzraudzības praksi un nodrošinātu, ka grupas, kuras izmanto minētos atbrīvojumus, nepamatoti no tā neciestu. |
| --- | --- |

(22)

Ja attiecīgais tiesību akts paredz atbrīvojumus, ar ko iestādes atbrīvo no dažu riska rādītāju noteikšanas iestādes līmenī, un ar nosacījumu, ka attiecīgā gadījumā kompetentā iestāde atļauj izmantot šādus atbrīvojumus, noregulējuma iestādēm būtu jānovērtē attiecīgie rādītāji konsolidētā vai attiecīgi subkonsolidētā līmenī, lai konsekventi ievērotu uzraudzības praksi un nodrošinātu, ka grupas, kuras izmanto minētos atbrīvojumus, nepamatoti no tā neciestu.

| (23) | Lai nodrošinātu noregulējuma iestāžu konsekventu attieksmi pret to, cik svarīgi ir riska pīlāri un rādītāji, kuri tām būtu jāņem vērā, nosakot iestāžu riska profilu, šajā regulā būtu arī jānosaka katra riska pīlāra un rādītāja relatīvo svērumu. Tomēr ir svarīgi nodrošināt noregulējuma iestādēm pietiekamu elastību iestāžu riska profila novērtēšanā, lai tās varētu mainīt riska pīlāru un rādītāju piemērošanu atbilstoši katras iestādes specifikai. To nevar panākt, tikai nosakot riska profila novērtēšanas diapazonu, ir vajadzīga arī noteikta diskrēcija, katrā konkrētā gadījumā pieņemot lēmumus par konkrētu riska rādītāju svarīgumu, tādēļ dažu riska rādītāju svērumam vajadzētu būt vienīgi norādošam vai attiecībā uz tiem būtu jāparedz diapazons, lai noregulējuma iestādes varētu pieņemt lēmumu par šo rādītāju svarīgumu konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu noregulējuma iestāžu konsekventu attieksmi pret to, cik svarīgi ir riska pīlāri un rādītāji, kuri tām būtu jāņem vērā, nosakot iestāžu riska profilu, šajā regulā būtu arī jānosaka katra riska pīlāra un rādītāja relatīvo svērumu. Tomēr ir svarīgi nodrošināt noregulējuma iestādēm pietiekamu elastību iestāžu riska profila novērtēšanā, lai tās varētu mainīt riska pīlāru un rādītāju piemērošanu atbilstoši katras iestādes specifikai. To nevar panākt, tikai nosakot riska profila novērtēšanas diapazonu, ir vajadzīga arī noteikta diskrēcija, katrā konkrētā gadījumā pieņemot lēmumus par konkrētu riska rādītāju svarīgumu, tādēļ dažu riska rādītāju svērumam vajadzētu būt vienīgi norādošam vai attiecībā uz tiem būtu jāparedz diapazons, lai noregulējuma iestādes varētu pieņemt lēmumu par šo rādītāju svarīgumu konkrētajā gadījumā.

| (24) | Nosakot noteiktiem pīlāriem atbilstošo dažādo rādītāju svarīgumu, to agregēšana katrā pīlārā būtu jāveic, izmantojot atsevišķo rādītāju svērto vidējo aritmētisko. Attiecībā uz katrai iestādei atbilstošā galīgā saliktā rādītāja aprēķināšanu, lai izvairītos no kompensācijas efekta, kad iestādei, kura vairākos pīlāros darbojas mēreni labi, bet kādā citā – ļoti vāji, parasti tiktu piešķirts vidējs vērtējums saskaņā ar dažādu pīlāru vidējo aritmētisko, šāda aprēķināšana būtu jāveic, pamatojoties uz atsevišķo pīlāru svērto vidējo ģeometrisko. |
| --- | --- |

(24)

Nosakot noteiktiem pīlāriem atbilstošo dažādo rādītāju svarīgumu, to agregēšana katrā pīlārā būtu jāveic, izmantojot atsevišķo rādītāju svērto vidējo aritmētisko. Attiecībā uz katrai iestādei atbilstošā galīgā saliktā rādītāja aprēķināšanu, lai izvairītos no kompensācijas efekta, kad iestādei, kura vairākos pīlāros darbojas mēreni labi, bet kādā citā – ļoti vāji, parasti tiktu piešķirts vidējs vērtējums saskaņā ar dažādu pīlāru vidējo aritmētisko, šāda aprēķināšana būtu jāveic, pamatojoties uz atsevišķo pīlāru svērto vidējo ģeometrisko.

| (25) | Novērtējot iestādes radīto risku, diapazonam vajadzētu būt tādam, lai varētu pietiekami mainīt iestāžu riska profilu atbilstoši dažādiem šajā regulā paredzētajiem riska pīlāriem un rādītājiem, vienlaikus nodrošinot pietiekamu noteiktību un paredzamību attiecībā uz gada iemaksu summām, kas iestādēm būtu jāiemaksā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES un šo regulu. |
| --- | --- |

(25)

Novērtējot iestādes radīto risku, diapazonam vajadzētu būt tādam, lai varētu pietiekami mainīt iestāžu riska profilu atbilstoši dažādiem šajā regulā paredzētajiem riska pīlāriem un rādītājiem, vienlaikus nodrošinot pietiekamu noteiktību un paredzamību attiecībā uz gada iemaksu summām, kas iestādēm būtu jāiemaksā saskaņā ar Direktīvu 2014/59/ES un šo regulu.

| (26) | Lai nodrošinātu efektīvu iemaksu veikšanu, ir jāprecizē to veikšanas nosacījumi un veidi. Jo īpaši attiecībā uz iemaksām, kuras neiemaksā skaidrā naudā, bet gan kā Direktīvas 2014/59/ES 103. pantā minēto neatsaucamo maksājumu saistību daļu, ir jāprecizē neatsaucamo maksājumu saistību daļa, ko var izmantot katra iestāde, un nodrošinājuma veids, ko pieņem, lai nodrošinātu šīs neatsaucamās maksājumu saistības, lai noregulējuma iestāde varētu nodrošināt faktisko maksājumu, izpildot neatsaucamās maksājumu saistības gadījumos, kad noregulējuma iestāde saskaras ar grūtībām neatsaucamo maksājumu saistību izpildē. Lai nodrošinātu efektīvu gada iemaksu veikšanu, noregulējuma iestādei ir jāpiešķir īpašas pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus iestādēm, kuras pārkāpj šajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz iemaksu aprēķināšanu un koriģēšanu, piemēram, neievēro pienākumu sniegt noregulējuma iestādes prasīto informāciju. Noregulējuma iestādei būtu arī jāpiešķir pilnvaras piemērot iestādēm naudas sodu par katru kavējuma dienu iestādei, ja attiecīgā iestāde tikai daļēji iemaksājusi veicamo gada iemaksu vai nav to iemaksājusi vispār, vai ja konkrētā iestāde neievēro noregulējuma iestādes paziņojumā minētās prasības. Turklāt ir jāparedz īpašs pienākums veikt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu efektīvu iemaksu veikšanu, ir jāprecizē to veikšanas nosacījumi un veidi. Jo īpaši attiecībā uz iemaksām, kuras neiemaksā skaidrā naudā, bet gan kā Direktīvas 2014/59/ES 103. pantā minēto neatsaucamo maksājumu saistību daļu, ir jāprecizē neatsaucamo maksājumu saistību daļa, ko var izmantot katra iestāde, un nodrošinājuma veids, ko pieņem, lai nodrošinātu šīs neatsaucamās maksājumu saistības, lai noregulējuma iestāde varētu nodrošināt faktisko maksājumu, izpildot neatsaucamās maksājumu saistības gadījumos, kad noregulējuma iestāde saskaras ar grūtībām neatsaucamo maksājumu saistību izpildē. Lai nodrošinātu efektīvu gada iemaksu veikšanu, noregulējuma iestādei ir jāpiešķir īpašas pilnvaras piemērot administratīvos sodus un citus administratīvos pasākumus iestādēm, kuras pārkāpj šajā regulā noteiktās prasības attiecībā uz iemaksu aprēķināšanu un koriģēšanu, piemēram, neievēro pienākumu sniegt noregulējuma iestādes prasīto informāciju. Noregulējuma iestādei būtu arī jāpiešķir pilnvaras piemērot iestādēm naudas sodu par katru kavējuma dienu iestādei, ja attiecīgā iestāde tikai daļēji iemaksājusi veicamo gada iemaksu vai nav to iemaksājusi vispār, vai ja konkrētā iestāde neievēro noregulējuma iestādes paziņojumā minētās prasības. Turklāt ir jāparedz īpašs pienākums veikt informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un noregulējuma iestādēm.

| (27) | Lai nodrošinātu to, ka riska korekcija arī turpmāk atspoguļotu attīstības tendences banku nozarē un tādējādi pastāvīgi izpildītu Direktīvas 2014/59/ES prasības, Komisija, pamatojoties uz tās piemērošanā gūto pieredzi, līdz 2016. gada 1. jūnijam pārskatīs riska korekciju gada iemaksu aprēķināšanai un jo īpaši šajā regulā paredzētā riska korekcijas reizinātāja piemērotību un varbūtēju nepieciešamību palielināt riska korekcijas reizinātāja augstāko robežu. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu to, ka riska korekcija arī turpmāk atspoguļotu attīstības tendences banku nozarē un tādējādi pastāvīgi izpildītu Direktīvas 2014/59/ES prasības, Komisija, pamatojoties uz tās piemērošanā gūto pieredzi, līdz 2016. gada 1. jūnijam pārskatīs riska korekciju gada iemaksu aprēķināšanai un jo īpaši šajā regulā paredzētā riska korekcijas reizinātāja piemērotību un varbūtēju nepieciešamību palielināt riska korekcijas reizinātāja augstāko robežu.

| (28) | Tā kā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 130. panta 1. punktu pienākumu dalībvalstīm piesaistīt gada iemaksas no iestādēm, kam ir izdota darbības atļauja to teritorijā, piemēro no 2015. gada 1. janvāra, arī šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

(28)

Tā kā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 130. panta 1. punktu pienākumu dalībvalstīm piesaistīt gada iemaksas no iestādēm, kam ir izdota darbības atļauja to teritorijā, piemēro no 2015. gada 1. janvāra, arī šī regula būtu jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. IEDAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par:

| a) | metodiku, saskaņā ar kuru aprēķina un atbilstoši iestāžu riska profilam koriģē iemaksas, kas iestādēm jāveic noregulējuma finansēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

a)

metodiku, saskaņā ar kuru aprēķina un atbilstoši iestāžu riska profilam koriģē iemaksas, kas iestādēm jāveic noregulējuma finansēšanas mehānismos;

| b) | iestāžu pienākumiem attiecībā uz iemaksu aprēķina ietvaros sniedzamo informāciju un attiecībā uz iemaksu veikšanu noregulējuma finansēšanas mehānismos; |
| --- | --- |

b)

iestāžu pienākumiem attiecībā uz iemaksu aprēķina ietvaros sniedzamo informāciju un attiecībā uz iemaksu veikšanu noregulējuma finansēšanas mehānismos;

| c) | pasākumiem, ar kuriem nodrošina, ka noregulējuma iestādes pārbauda to, vai iemaksas ir veiktas pareizi. |
| --- | --- |

c)

pasākumiem, ar kuriem nodrošina, ka noregulējuma iestādes pārbauda to, vai iemaksas ir veiktas pareizi.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro iestādēm, kuras ir minētas Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 1. punktā un definētas 2. panta 1. punkta 23. apakšpunktā. To konsolidēti piemēro arī centrālajai iestādei un tās radniecīgajām iestādēm, ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantu šīs radniecīgās iestādes atbilstoši valsts tiesību aktiem ir pilnībā vai daļēji atbrīvotas no prudenciālajām prasībām.

2.   Visas atsauces uz grupu ietver centrālo iestādi un visas kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantā, un to meitasuzņēmumus.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir piemērojamas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/49/ES (7) un Direktīvā 2014/59/ES ietvertās definīcijas. Šajā regulā ir piemērojamas arī šādas definīcijas:

| 1) | “iestādes” ir kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā tās definētas šā panta 2. punktā, kā arī, kopā un konsolidēti, centrālā iestāde un visas kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantā, ja ir izpildīti 2. panta 1. punkta nosacījumi; |
| --- | --- |

1)

“iestādes” ir kredītiestādes, kā tās definētas Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, vai ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā tās definētas šā panta 2. punktā, kā arī, kopā un konsolidēti, centrālā iestāde un visas kredītiestādes, kuras ir pastāvīgi radniecīgas centrālajai iestādei, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. pantā, ja ir izpildīti 2. panta 1. punkta nosacījumi;

| 2) | “ieguldījumu brokeru sabiedrības” ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā tās definētas Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, izņemot ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas definīcija, kas sniegta Regulas (ES) Nr. 575/2013 96. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā, un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras veic Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (8) I pielikuma A iedaļā minēto 8. darbību, bet neveic minētās direktīvas I pielikuma A iedaļā minēto 3. vai 6. darbību; |
| --- | --- |

2)

“ieguldījumu brokeru sabiedrības” ir ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā tās definētas Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 3. apakšpunktā, izņemot ieguldījumu brokeru sabiedrības, uz kurām attiecas definīcija, kas sniegta Regulas (ES) Nr. 575/2013 96. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā, un ieguldījumu brokeru sabiedrības, kuras veic Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK (8) I pielikuma A iedaļā minēto 8. darbību, bet neveic minētās direktīvas I pielikuma A iedaļā minēto 3. vai 6. darbību;

| 3) | “gada mērķapjoms” ir kopsumma, kuru veido gada iemaksas, ko noregulējuma iestāde katram iemaksu periodam noteikusi tā, lai sasniegtu Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā minēto mērķapjomu; |
| --- | --- |

3)

“gada mērķapjoms” ir kopsumma, kuru veido gada iemaksas, ko noregulējuma iestāde katram iemaksu periodam noteikusi tā, lai sasniegtu Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā minēto mērķapjomu;

| 4) | “finansēšanas mehānisms” ir mehānisms, kura mērķis ir nodrošināt, ka noregulējuma iestāde spēj efektīvi piemērot noregulējuma instrumentus un pilnvaras, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

4)

“finansēšanas mehānisms” ir mehānisms, kura mērķis ir nodrošināt, ka noregulējuma iestāde spēj efektīvi piemērot noregulējuma instrumentus un pilnvaras, kā minēts Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 1. punktā;

| 5) | “gada iemaksa” ir Direktīvas 2014/59/ES 103. pantā minētā summa, kuru noregulējuma iestāde valsts finansējuma mehānisma vajadzībām iemaksu periodā iekasē no katras no iestādēm, kas minētas šīs regulas 2. pantā; |
| --- | --- |

5)

“gada iemaksa” ir Direktīvas 2014/59/ES 103. pantā minētā summa, kuru noregulējuma iestāde valsts finansējuma mehānisma vajadzībām iemaksu periodā iekasē no katras no iestādēm, kas minētas šīs regulas 2. pantā;

| 6) | “iemaksu periods” ir kalendārais gads; |
| --- | --- |

6)

“iemaksu periods” ir kalendārais gads;

| 7) | “noregulējuma iestāde” ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā minētā iestāde vai cita attiecīga iestāde, kuru dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 2. un 6. punktu; |
| --- | --- |

7)

“noregulējuma iestāde” ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 18. apakšpunktā minētā iestāde vai cita attiecīga iestāde, kuru dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 100. panta 2. un 6. punktu;

| 8) | “kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā; |
| --- | --- |

8)

“kompetentā iestāde” ir kompetentā iestāde, kā tā definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 40. apakšpunktā;

| 9) | “noguldījumu garantiju sistēmas” (NGS) ir Direktīvas 2014/49/ES 1. panta 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētās sistēmas; |
| --- | --- |

9)

“noguldījumu garantiju sistēmas” (NGS) ir Direktīvas 2014/49/ES 1. panta 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētās sistēmas;

| 10) | “segtie noguldījumi” ir Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 1. punktā minētie noguldījumi, izņemot noguldījumus ar īslaicīgi augstu segumu, kā noteikts minētās direktīvas 6. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

10)

“segtie noguldījumi” ir Direktīvas 2014/49/ES 6. panta 1. punktā minētie noguldījumi, izņemot noguldījumus ar īslaicīgi augstu segumu, kā noteikts minētās direktīvas 6. panta 2. punktā;

| 11) | “pasīvu kopsumma” ir pasīvu kopsumma, kā tā definēta Padomes Direktīvas 86/635/EEK (9) 3. iedaļā, vai kā tā definēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (10) minētajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem; |
| --- | --- |

11)

“pasīvu kopsumma” ir pasīvu kopsumma, kā tā definēta Padomes Direktīvas 86/635/EEK (9) 3. iedaļā, vai kā tā definēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1606/2002 (10) minētajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem;

| 12) | “aktīvu kopsumma” ir aktīvu kopsumma, kā tā definēta Direktīvas 86/635/EEK 3. iedaļā, vai kā tā definēta saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1606/2002 minētajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem; |
| --- | --- |

12)

“aktīvu kopsumma” ir aktīvu kopsumma, kā tā definēta Direktīvas 86/635/EEK 3. iedaļā, vai kā tā definēta saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1606/2002 minētajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem;

| 13) | “kopējā riska darījumu vērtība” (TRE) ir kopējā riska darījumu vērtība, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

13)

“kopējā riska darījumu vērtība” (TRE) ir kopējā riska darījumu vērtība, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktā;

| 14) | “pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais rādītājs; |
| --- | --- |

14)

“pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs” ir Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais rādītājs;

| 15) | “MREL” ir minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

15)

“MREL” ir minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā;

| 16) | “pašu kapitāls” ir pašu kapitāls, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118.apakšpunktā; |
| --- | --- |

16)

“pašu kapitāls” ir pašu kapitāls, kā tas definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118.apakšpunktā;

| 17) | “atbilstīgās saistības” ir saistības un kapitāla instrumenti, kas definēti Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 71. apakšpunktā; |
| --- | --- |

17)

“atbilstīgās saistības” ir saistības un kapitāla instrumenti, kas definēti Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 71. apakšpunktā;

| 18) | “sviras rādītājs” ir sviras rādītājs, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantā; |
| --- | --- |

18)

“sviras rādītājs” ir sviras rādītājs, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantā;

| 19) | “likviditātes seguma rādītājs” (LCR) ir likviditātes seguma rādītājs, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. pantā un precizēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/61 (11); |
| --- | --- |

19)

“likviditātes seguma rādītājs” (LCR) ir likviditātes seguma rādītājs, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 412. pantā un precizēts Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/61 (11);

| 20) | “neto stabila finansējuma rādītājs” (NSFR) ir neto stabila finansējuma rādītājs, kurš norādāms pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu; |
| --- | --- |

20)

“neto stabila finansējuma rādītājs” (NSFR) ir neto stabila finansējuma rādītājs, kurš norādāms pārskatā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu;

| 21) | “centrālais darījumu partneris” (CCP) ir Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā definētā juridiska persona; |
| --- | --- |

21)

“centrālais darījumu partneris” (CCP) ir Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 1. punktā definētā juridiska persona;

| 22) | “atvasinātie instrumenti” ir atvasinātie instrumenti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumu; |
| --- | --- |

22)

“atvasinātie instrumenti” ir atvasinātie instrumenti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 II pielikumu;

| 23) | “centrālais vērtspapīru depozitārijs” (CSD) ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (12) 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā un 54. pantā definētā juridiska persona; |
| --- | --- |

23)

“centrālais vērtspapīru depozitārijs” (CSD) ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (12) 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā un 54. pantā definētā juridiska persona;

| 24) | “norēķini” ir vērtspapīru darījuma pabeigšana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 2. apakšpunktā; |
| --- | --- |

24)

“norēķini” ir vērtspapīru darījuma pabeigšana, kā definēts Regulas (ES) Nr. 909/2014 2. panta 1. punkta 2. apakšpunktā;

| 25) | “tīrvērte” ir Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 3. punktā definētā pozīciju noteikšana; |
| --- | --- |

25)

“tīrvērte” ir Regulas (ES) Nr. 648/2012 2. panta 3. punktā definētā pozīciju noteikšana;

| 26) | “finanšu tirgus infrastruktūra” šajā regulā ir šā panta 21. punktā minētais CCP vai šā panta 23. punktā minētais CSD, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8. pantu ir saņēmis atļauju kā iestāde; |
| --- | --- |

26)

“finanšu tirgus infrastruktūra” šajā regulā ir šā panta 21. punktā minētais CCP vai šā panta 23. punktā minētais CSD, kas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 8. pantu ir saņēmis atļauju kā iestāde;

| 27) | “attīstību veicinoša banka” ir dalībvalsts centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības izveidots uzņēmums vai vienība, kas piešķir attīstību veicinošus aizdevumus bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu attiecīgās valdības vai pašvaldības mērķu sasniegšanu, ar nosacījumu, ka attiecīgajai valdībai vai pašvaldībai ir pienākums aizsargāt uzņēmuma vai vienības ekonomisko bāzi un visā tā darbības laikā uzturēt tā dzīvotspēju vai ka dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība tieši vai netieši garantē vismaz 90 % no tā sākotnējā finansējuma vai piešķirtajiem attīstību veicinošajiem aizdevumiem; |
| --- | --- |

27)

“attīstību veicinoša banka” ir dalībvalsts centrālās valdības vai reģionālās pašvaldības izveidots uzņēmums vai vienība, kas piešķir attīstību veicinošus aizdevumus bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu attiecīgās valdības vai pašvaldības mērķu sasniegšanu, ar nosacījumu, ka attiecīgajai valdībai vai pašvaldībai ir pienākums aizsargāt uzņēmuma vai vienības ekonomisko bāzi un visā tā darbības laikā uzturēt tā dzīvotspēju vai ka dalībvalsts centrālā valdība vai reģionālā pašvaldība tieši vai netieši garantē vismaz 90 % no tā sākotnējā finansējuma vai piešķirtajiem attīstību veicinošajiem aizdevumiem;

| 28) | “attīstību veicinošs aizdevums” ir aizdevums, kuru piešķir attīstību veicinoša banka vai caur starpniekbanku bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības sabiedriskās kārtības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

28)

“attīstību veicinošs aizdevums” ir aizdevums, kuru piešķir attīstību veicinoša banka vai caur starpniekbanku bez konkurences un nevis peļņas gūšanai, bet lai veicinātu dalībvalsts centrālās valdības vai pašvaldības sabiedriskās kārtības mērķu sasniegšanu;

| 29) | “starpniekiestāde” ir kredītiestāde, kas darbojas kā starpniece attīstību veicinošu aizdevumu piešķiršanā, ja tā šos aizdevumus nepiešķir kā kredītu galīgajiem klientiem. |
| --- | --- |

29)

“starpniekiestāde” ir kredītiestāde, kas darbojas kā starpniece attīstību veicinošu aizdevumu piešķiršanā, ja tā šos aizdevumus nepiešķir kā kredītu galīgajiem klientiem.

2. IEDAĻA

METODIKA

4. pants

Gada iemaksu noteikšana

1.   Gada iemaksas, kuras jāveic katrai iestādei, noregulējuma iestādes nosaka atbilstoši attiecīgās iestādes riska profilam, pamatojoties uz informāciju, ko iestāde sniegusi saskaņā ar 14. pantu, un piemērojot šajā iedaļā noteikto metodiku.

2.   Noregulējuma iestāde 1. punktā minētās gada iemaksas nosaka, pamatojoties uz noregulējuma finansēšanas mehānisma gada mērķapjomu, kurā ņemts vērā līdz 2024. gada 31. decembrim sasniedzamais mērķapjoms, kas noteikts Direktīvas 2014/59/ES 102. panta 1. punktā, un pamatojoties uz segto depozītu iepriekšējā gada vidējo apjomu, kas no ceturkšņa datiem aprēķināts par visām iestādēm, kurām izdota darbības atļauja attiecīgajā teritorijā.

5. pants

Gada pamata iemaksas riska korekcija

1.   Direktīvas 2014/59/ES 103. panta 2. punktā minētās iemaksas aprēķina, izslēdzot šādas saistības:

| a) | grupas iekšējās saistības, kuras izriet no vienas iestādes darījumiem ar citu tās pašas grupas iestādi, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  i) | katra no šīm iestādēm veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- | --- |

a)

grupas iekšējās saistības, kuras izriet no vienas iestādes darījumiem ar citu tās pašas grupas iestādi, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

i)

katra no šīm iestādēm veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| ii) | katra no šīm iestādēm ir pilnībā iekļauta vienā un tajā pašā konsolidētajā uzraudzībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. līdz 17. pantu, un tai ir piemērojamas pienācīgas centralizētās riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; un |
| --- | --- |

ii)

katra no šīm iestādēm ir pilnībā iekļauta vienā un tajā pašā konsolidētajā uzraudzībā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 6. līdz 17. pantu, un tai ir piemērojamas pienācīgas centralizētās riska novērtēšanas, mērīšanas un kontroles procedūras; un

| iii) | nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi, kas kavētu nekavējoties nokārtot saistības, kad iestājas to termiņš; |
| --- | --- |

iii)

nepastāv un nav paredzami nekādi būtiski praktiski vai juridiski šķēršļi, kas kavētu nekavējoties nokārtot saistības, kad iestājas to termiņš;

| b) | saistības, kuras iestāde, kas ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 8. apakšpunktā minētās IAS dalībniece un kurai kompetentā iestāde ir devusi atļauju piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktu, ir radījusi, noslēdzot līgumu ar citu iestādi, kas ir tās pašas IAS dalībniece; |
| --- | --- |

b)

saistības, kuras iestāde, kas ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 8. apakšpunktā minētās IAS dalībniece un kurai kompetentā iestāde ir devusi atļauju piemērot Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 7. punktu, ir radījusi, noslēdzot līgumu ar citu iestādi, kas ir tās pašas IAS dalībniece;

| c) | attiecībā uz centrālo darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. panta 5. punktā paredzēto iespēju, – saistības, kuras ir saistītas ar minētās regulas 2. panta 3. punktā definētajām tīrvērtes darbībām, tostarp tās saistības, kuras izriet no centrālā darījumu partnera pasākumiem ar mērķi saskaņā ar minēto regulu izpildīt maržas prasības, izveidot saistību neizpildes fondu un uzturēt pietiekamus priekšfinansētos finanšu resursus iespējamo zaudējumu segšanai atbilstoši saistību neizpildes secības principam, kā arī ieguldīt tā finanšu resursus saskaņā ar minētās regulas 47. pantu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz centrālo darījumu partneri, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto Regulas (ES) Nr. 648/2012 14. panta 5. punktā paredzēto iespēju, – saistības, kuras ir saistītas ar minētās regulas 2. panta 3. punktā definētajām tīrvērtes darbībām, tostarp tās saistības, kuras izriet no centrālā darījumu partnera pasākumiem ar mērķi saskaņā ar minēto regulu izpildīt maržas prasības, izveidot saistību neizpildes fondu un uzturēt pietiekamus priekšfinansētos finanšu resursus iespējamo zaudējumu segšanai atbilstoši saistību neizpildes secības principam, kā arī ieguldīt tā finanšu resursus saskaņā ar minētās regulas 47. pantu;

| d) | attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju – saistības, kuras ir saistītas ar centrālā vērtspapīru depozitārija darbību, tostarp saistības pret centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekiem vai pakalpojumu sniedzējiem ar termiņu, kas ir mazāks par septiņām dienām, un kuras izriet no darbībām, kurām tas ir saņēmis atļauju sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu, bet izņemot citas saistības, kuras izriet no šādām banku pakalpojumiem līdzīgām darbībām; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz centrālo vērtspapīru depozitāriju – saistības, kuras ir saistītas ar centrālā vērtspapīru depozitārija darbību, tostarp saistības pret centrālā vērtspapīru depozitārija dalībniekiem vai pakalpojumu sniedzējiem ar termiņu, kas ir mazāks par septiņām dienām, un kuras izriet no darbībām, kurām tas ir saņēmis atļauju sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 909/2014 IV sadaļu, bet izņemot citas saistības, kuras izriet no šādām banku pakalpojumiem līdzīgām darbībām;

| e) | attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām – saistības, kuras izriet no tā, ka šo sabiedrību turējumā ir klientu aktīvi vai nauda, tostarp klientu aktīvi vai nauda, kas ir to turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (14) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šie klienti ir aizsargāti saskaņā ar piemērojamajiem maksātnespējas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām – saistības, kuras izriet no tā, ka šo sabiedrību turējumā ir klientu aktīvi vai nauda, tostarp klientu aktīvi vai nauda, kas ir to turējumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 1. panta 2. punktā definēto PVKIU vārdā vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (14) 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā definēto AIF vārdā, ar nosacījumu, ka šie klienti ir aizsargāti saskaņā ar piemērojamajiem maksātnespējas tiesību aktiem;

| f) | attiecībā uz iestādēm, kuras nodarbojas ar attīstību veicinošiem aizdevumiem, – starpniekiestādes saistības pret iniciatorbanku vai citu attīstību veicinošu banku, vai citu starpniekiestādi un sākotnējās attīstību veicinošās bankas saistības pret tās finansētājiem, ja attiecīgās iestādes attīstību veicinošie aizdevumi sedz šo saistību summu. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz iestādēm, kuras nodarbojas ar attīstību veicinošiem aizdevumiem, – starpniekiestādes saistības pret iniciatorbanku vai citu attīstību veicinošu banku, vai citu starpniekiestādi un sākotnējās attīstību veicinošās bankas saistības pret tās finansētājiem, ja attiecīgās iestādes attīstību veicinošie aizdevumi sedz šo saistību summu.

2.   Saistības, kuras minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, par katru darījumu vienlīdzīgi atskaita no to iestāžu pasīvu kopsummas, kuras ir 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto darījumu vai līgumu puses.

3.   Šīs iedaļas mērķiem gada vidējo summu, kas aprēķināta no ceturkšņa datiem, 1. punktā minētajām saistībām, kuras izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, novērtē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. panta 6. un 7. punktu.

Tomēr noteiktā vērtība tām saistībām, kuras izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, nedrīkst būt mazāka kā 75 % no to pašu saistību vērtības, kas iegūta, piemērojot attiecīgajai iestādei finanšu pārskatu vajadzībām piemērojamos grāmatvedības noteikumus.

Ja saskaņā ar iestādei piemērojamajiem valsts grāmatvedības standartiem atsevišķiem atvasinātajiem instrumentiem nepastāv riska darījumu vērtības grāmatvedības mērs, jo šos instrumentus iegrāmato ārpusbilances posteņos, attiecīgā iestāde noregulējuma iestādei paziņo minēto atvasināto instrumentu pozitīvo patieso vērtību summu kā aizvietošanas izmaksas un tās pievieno bilances uzskaites vērtībām.

4.   Šīs iedaļas mērķiem 1. punktā minētā pasīvu kopsumma neietver uzskaites vērtību tām saistībām, kuras izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, bet ietver attiecīgo vērtību, kas noteikta saskaņā ar 3. punktu.

5.   Pārbaudot, vai ir izpildīti visi 1. līdz 4. punktā minētie nosacījumi un prasības, noregulējuma iestāde pamatojas uz kompetento iestāžu veiktajiem attiecīgajiem novērtējumiem, kas darīti pieejami saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 90. pantu.

6. pants

Riska pīlāri un rādītāji

1.   Noregulējuma iestāde izvērtē iestāžu riska profilu, pamatojoties uz šādiem četriem riska pīlāriem:

| a) | riska darījumi; |
| --- | --- |

a)

riska darījumi;

| b) | finansējuma avotu stabilitāte un dažādība; |
| --- | --- |

b)

finansējuma avotu stabilitāte un dažādība;

| c) | iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātē; |
| --- | --- |

c)

iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātē;

| d) | papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde. |
| --- | --- |

d)

papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde.

2.   Pīlārs “Riska darījumi” ietver šādus riska rādītājus:

| a) | iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL); |
| --- | --- |

a)

iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL);

| b) | sviras rādītājs; |
| --- | --- |

b)

sviras rādītājs;

| c) | pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs; |
| --- | --- |

c)

pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs;

| d) | kopējā riska darījumu vērtība, dalīta ar kopējiem aktīviem. |
| --- | --- |

d)

kopējā riska darījumu vērtība, dalīta ar kopējiem aktīviem.

3.   Pīlārs “Finansējuma avotu stabilitāte un dažādība” ietver šādus riska rādītājus:

| a) | neto stabila finansējuma rādītājs; |
| --- | --- |

a)

neto stabila finansējuma rādītājs;

| b) | likviditātes seguma rādītājs (LCR). |
| --- | --- |

b)

likviditātes seguma rādītājs (LCR).

4.   Pīlārs “Iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātē” ietver rādītāju “Starpbanku aizdevumu un noguldījumu īpatsvars Eiropas Savienībā, kas atspoguļo iestādes nozīmi tās dalībvalsts ekonomikā, kurā iestāde veic uzņēmējdarbību”.

5.   Pīlārs “Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde” ietver šādus rādītājus:

| a) | tirdzniecības darbības, ārpusbilances riska darījumi, atvasinātie instrumenti, sarežģītība un noregulējamība; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības darbības, ārpusbilances riska darījumi, atvasinātie instrumenti, sarežģītība un noregulējamība;

| b) | dalība institucionālajā aizsardzības shēmā; |
| --- | --- |

b)

dalība institucionālajā aizsardzības shēmā;

| c) | iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finanšu atbalsta apmērs. |
| --- | --- |

c)

iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finanšu atbalsta apmērs.

Nosakot dažādus pīlāra “Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde” riska rādītājus, noregulējuma iestāde ņem vērā minēto rādītāju nozīmīgumu, pieļaujot varbūtību, ka attiecīgā iestāde varētu kļūt noregulējama un no tā izrietošo varbūtību, ka varētu tikt izmantots noregulējuma finansēšanas mehānisms, ja iestāde tiktu noregulēta.

6.   Nosakot 5. punkta a) apakšpunktā minētos rādītājus “Tirdzniecības darbības, ārpusbilances riska darījumi, atvasinātie instrumenti, sarežģītība un noregulējamība”, noregulējuma iestāde ņem vērā šādus elementus:

| a) | iestādes riska profila palielinājums, ko rada:






  i) | tirdzniecības darbību nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni, riska darījumu riska līmeni un vispārējo darījumdarbības modeli; |
| --- | --- | --- |

a)

iestādes riska profila palielinājums, ko rada:

i)

tirdzniecības darbību nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni, riska darījumu riska līmeni un vispārējo darījumdarbības modeli;

| ii) | ārpusbilances riska darījumu nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni un riska darījumu riska līmeni; |
| --- | --- |

ii)

ārpusbilances riska darījumu nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni un riska darījumu riska līmeni;

| iii) | atvasināto instrumentu summas nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni, riska darījumu riska līmeni un vispārējo darījumdarbības modeli; |
| --- | --- |

iii)

atvasināto instrumentu summas nozīme attiecībā pret bilances apmēru, pašu kapitāla līmeni, riska darījumu riska līmeni un vispārējo darījumdarbības modeli;

| iv) | apmērs, kādā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES II sadaļas II nodaļu iestādes darījumdarbības modeli un organizatorisko struktūru uzskata par sarežģītu; |
| --- | --- |

iv)

apmērs, kādā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES II sadaļas II nodaļu iestādes darījumdarbības modeli un organizatorisko struktūru uzskata par sarežģītu;

| b) | iestādes riska profila samazinājums, ko rada:






  i) | tādu atvasināto instrumentu relatīvā summa, kam tiek veikta tīrvērte, izmantojot centrālo darījumu partneri (CCP); |
| --- | --- | --- |

b)

iestādes riska profila samazinājums, ko rada:

i)

tādu atvasināto instrumentu relatīvā summa, kam tiek veikta tīrvērte, izmantojot centrālo darījumu partneri (CCP);

| ii) | apmērs, kādā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES II sadaļas II nodaļu iestāde var tikt ātri noregulēta bez juridiskiem šķēršļiem. |
| --- | --- |

ii)

apmērs, kādā saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES II sadaļas II nodaļu iestāde var tikt ātri noregulēta bez juridiskiem šķēršļiem.

7.   Nosakot 5. punkta b) apakšpunktā minēto rādītāju, noregulējuma iestāde ņem vērā šādus elementus:

| a) | vai to līdzekļu summa, kas bez kavēšanās ir pieejami gan rekapitalizācijas, gan likviditātes finansējuma vajadzībām, lai problēmu gadījumā atbalstītu iesaistīto iestādi, ir pietiekami liela, lai nodrošinātu ticamu un efektīvu minētās iestādes atbalstu; |
| --- | --- |

a)

vai to līdzekļu summa, kas bez kavēšanās ir pieejami gan rekapitalizācijas, gan likviditātes finansējuma vajadzībām, lai problēmu gadījumā atbalstītu iesaistīto iestādi, ir pietiekami liela, lai nodrošinātu ticamu un efektīvu minētās iestādes atbalstu;

| b) | juridiskās vai līgumiskās noteiktības līmeni saistībā ar to, ka a) punktā minētie līdzekļi tiks pilnībā izmantoti pirms publiskā sektora ārkārtas atbalsta lūgšanas. |
| --- | --- |

b)

juridiskās vai līgumiskās noteiktības līmeni saistībā ar to, ka a) punktā minētie līdzekļi tiks pilnībā izmantoti pirms publiskā sektora ārkārtas atbalsta lūgšanas.

8.   Riska rādītājam, kas minēts 5. punkta c) apakšpunktā, ir I pielikuma trešajā pakāpē minētā maksimālā diapazona vērtība attiecībā uz:

| a) | jebkuru iestādi, kas ietilpst grupā, kurā veikta pārstrukturēšana pēc tam, kad saņemti valsts vai līdzvērtīgi līdzekļi, piemēram, no noregulējuma finansēšanas mehānisma, un kura joprojām ir pārstrukturēšanas vai likvidācijas posmā, izņemot pēdējos divus gadus kopš pārstrukturēšanas plāna īstenošanas; |
| --- | --- |

a)

jebkuru iestādi, kas ietilpst grupā, kurā veikta pārstrukturēšana pēc tam, kad saņemti valsts vai līdzvērtīgi līdzekļi, piemēram, no noregulējuma finansēšanas mehānisma, un kura joprojām ir pārstrukturēšanas vai likvidācijas posmā, izņemot pēdējos divus gadus kopš pārstrukturēšanas plāna īstenošanas;

| b) | jebkuru iestādi, kas tiek likvidēta līdz likvidācijas plāna beigām (ciktāl tai joprojām ir jāmaksā iemaksas). |
| --- | --- |

b)

jebkuru iestādi, kas tiek likvidēta līdz likvidācijas plāna beigām (ciktāl tai joprojām ir jāmaksā iemaksas).

Attiecībā uz visām pārējām iestādēm minētajam riska rādītājam ir I pielikuma trešajā pakāpē minētā minimālā diapazona vērtība.

9.   Piemērojot 6., 7. un 8. punktu, noregulējuma iestāde pamatojas uz kompetento iestāžu veiktajiem novērtējumiem, ja tādi ir pieejami.

7. pants

Katra riska pīlāra un rādītāja relatīvais svērums

1.   Novērtējot katras iestādes riska profilu, noregulējuma iestāde riska pīlāriem piemēro šādus svērumus:

| a) | riska darījumi: 50 %; |
| --- | --- |

a)

riska darījumi: 50 %;

| b) | finansējuma avotu stabilitāte un dažādība: 20 %; |
| --- | --- |

b)

finansējuma avotu stabilitāte un dažādība: 20 %;

| c) | iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātē: 10 %; |
| --- | --- |

c)

iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātē: 10 %;

| d) | papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde: 20 %. |
| --- | --- |

d)

papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde: 20 %.

2.   To riska rādītāju relatīvais svērums, kurus noregulējuma iestādes novērtē, lai noteiktu pīlāru “Riska darījumi” ir šāds:

| a) | iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL): 25 %; |
| --- | --- |

a)

iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasības pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL): 25 %;

| b) | sviras rādītājs: 25 %; |
| --- | --- |

b)

sviras rādītājs: 25 %;

| c) | pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs: 25 %; |
| --- | --- |

c)

pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs: 25 %;

| d) | kopējā riska darījumu vērtība, dalīta ar kopējiem aktīviem: 25 %. |
| --- | --- |

d)

kopējā riska darījumu vērtība, dalīta ar kopējiem aktīviem: 25 %.

3.   Katram riska rādītājam pīlārā “Finansējuma avotu stabilitāte un dažādība” ir vienāds svērums.

4.   Katra tā rādītāja relatīvais svērums, ko noregulējuma iestādes novērtē, lai noteiktu pīlāru “Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde”, ir šāds:

| a) | tirdzniecības darbības un ārpusbilances riska darījumi, atvasinātie instrumenti, sarežģītība un noregulējamība: 45 %; |
| --- | --- |

a)

tirdzniecības darbības un ārpusbilances riska darījumi, atvasinātie instrumenti, sarežģītība un noregulējamība: 45 %;

| b) | dalība institucionālajā aizsardzības shēmā: 45 %; |
| --- | --- |

b)

dalība institucionālajā aizsardzības shēmā: 45 %;

| c) | iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finanšu atbalsta apmērs: 10 %. |
| --- | --- |

c)

iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finanšu atbalsta apmērs: 10 %.

Piemērojot b) apakšpunktā minēto rādītāju, noregulējuma iestāde ņem vērā a) apakšpunktā minēto rādītāja relatīvo svērumu.

8. pants

Riska rādītāju piemērošana konkrētos gadījumos

1.   Ja kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. un 21. pantu iestādei ir piešķīrusi atbrīvojumu, šīs regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto rādītāju noregulējuma iestādei piemēro likviditātes apakšgrupas līmenī. Punktu skaitu, ko minētais rādītājs ieguvis likviditātes apakšgrupas līmenī, piešķir katrai likviditātes apakšgrupā ietilpstošai iestādei, lai aprēķinātu minētās iestādes riska rādītāju.

2.   Ja kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. panta 1. punktu iestādi ir pilnībā atbrīvojusi no kapitāla prasību piemērošanas individuālā līmenī un arī noregulējuma iestāde saskaņā ar Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 12. punktu to pašu iestādi ir pilnībā atbrīvojusi no minimuma prasību piemērošanas pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām individuālā līmenī, šīs regulas 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto rādītāju var aprēķināt konsolidētā līmenī. Punktu skaitu, ko minētais rādītājs ieguvis konsolidētā līmenī, piešķir katrai grupā ietilpstošai iestādei, lai aprēķinātu minētās iestādes riska rādītāju.

3.   Ja kompetentā iestāde citos Regulā (ES) Nr. 575/2013 definētos apstākļos iestādei ir piešķīrusi atbrīvojumu, attiecīgos rādītājus var aprēķināt konsolidētā līmenī. Punktu skaitu, ko minētie rādītāji ieguvuši konsolidētā līmenī, piešķir katrai grupā ietilpstošai iestādei, lai aprēķinātu minētās iestādes riska rādītājus.

9. pants

Riska korekcijas piemērošana gada pamata iemaksai

1.   Noregulējuma iestāde katrai iestādei nosaka papildu riska korekcijas reizinātāju, kombinējot 6. pantā minētos riska rādītājus saskaņā ar I pielikumā izklāstītajām formulām un procedūrām.

2.   Neskarot 10. pantu, noregulējuma iestāde nosaka katras iestādes gada iemaksu katrā iemaksu periodā, gada pamata iemaksu reizinot ar papildu riska korekcijas reizinātāju saskaņā ar I pielikumā noteikto formula un procedūrām.

3.   Riska korekcijas reizinātājs ir diapazonā no 0,8 līdz 1,5.

10. pants

Mazu iestāžu gada iemaksas

1.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, ir vienāda ar vai mazāka par EUR 50 000 000 un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 1 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

2.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, pārsniedz EUR 50 000 000, bet ir vienāda ar vai mazāka par EUR 100 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 2 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

3.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, pārsniedz EUR 100 000 000, bet ir vienāda ar vai mazāka par EUR 150 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 7 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

4.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, pārsniedz EUR 150 000 000, bet ir vienāda ar vai mazāka par EUR 200 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 15 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

5.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, pārsniedz EUR 200 000 000, bet ir vienāda ar vai mazāka par EUR 250 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 26 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

6.   Iestādes, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, pārsniedz EUR 250 000 000, bet ir vienāda ar vai mazāka par EUR 300 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir mazāka par EUR 1 000 000 000, samaksā vienreizēju maksājumu EUR 50 000 apmērā kā gada iemaksu par katru iemaksas periodu.

7.   Neskarot 8. punktu, gadījumā, ja iestāde nodrošina pietiekamus pierādījumus, ka vienreizējā maksājuma summa, kas minēta 1. līdz 6. punktā, ir lielāka par iemaksu, kura aprēķināta saskaņā ar 5. pantu, noregulējuma iestāde piemēro zemāko no summām.

8.   Neatkarīgi no 1. līdz 6. punkta noteikumiem noregulējuma iestāde var pieņemt pamatotu lēmumu, nosakot, ka iestādes riska profils ir nesamērīgs ar tās mazo izmēru, un minētajai iestādei piemērot 5., 6., 7., 8. un 9. pantu. Minētā lēmuma pamatā ir šādi kritēriji:

| a) | iestādes darījumdarbības modelis; |
| --- | --- |

a)

iestādes darījumdarbības modelis;

| b) | minētās iestādes saskaņā ar 14. pantu paziņotā informācija; |
| --- | --- |

b)

minētās iestādes saskaņā ar 14. pantu paziņotā informācija;

| c) | riska pīlāri un rādītāji, kas minēti 6. pantā; |
| --- | --- |

c)

riska pīlāri un rādītāji, kas minēti 6. pantā;

| d) | kompetentās iestādes novērtējums par minētās iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

d)

kompetentās iestādes novērtējums par minētās iestādes riska profilu.

9.   Šā panta 1. līdz 8. punktu nepiemēro tām iestādēm, kuru kopējie pasīvi, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, ir vienādi ar vai mazāki par EUR 300 000 000 pēc tam, kad izslēgtas 5. panta 1. punktā minētās saistības.

10.   Izslēgšanas gadījumus, kas minēti 5. panta 1. punktā, neņem vērā, piemērojot 1. līdz 9. punktu iestādēm, kuru pasīvu kopsumma, atskaitot pašu kapitālu un segtos noguldījumus, ir vienāda ar vai mazāka par EUR 300 000 000 pēc tam, kad izslēgtas 5. panta 1. punktā minētās saistības.

11. pants

To iestāžu gada iemaksas, uz kurām attiecas Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punkts

1.   Neskarot 10. pantu, Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minēto iestāžu gada iemaksas aprēķina saskaņā ar 9. pantu, izmantojot 50 % no to gada pamata iemaksas.

2.   Ja noregulējuma finansēšanas mehānismu dalībvalstī izmanto attiecībā uz Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 3. punktā minētu iestādi kādam no Direktīvas 2014/59/ES 101. pantā minētajiem mērķiem, noregulējuma iestāde var pieņemt pamatotu lēmumu, kurā nosaka, ka 5., 6., 7., 8. un 9. pants attiecas uz iestādēm, kuru riska profils ir līdzvērtīgs vai augstāks par tās iestādes riska profilu, kas izmantojusi noregulējuma finansēšanas mehānismu kādam no Direktīvas 2014/59/ES 101. pantā minētajiem mērķiem. Noregulējuma iestāde, nosakot riska profila līdzvērtīgumu pamatotā lēmuma vajadzībām, ņem vērā visus šādus elementus:

| a) | attiecīgās iestādes darījumdarbības modeli; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās iestādes darījumdarbības modeli;

| b) | informāciju, ko attiecīgā iestāde sniegusi atbilstoši 14. pantam; |
| --- | --- |

b)

informāciju, ko attiecīgā iestāde sniegusi atbilstoši 14. pantam;

| c) | 6. pantā minētos riska pīlārus un rādītājus; |
| --- | --- |

c)

6. pantā minētos riska pīlārus un rādītājus;

| d) | kompetentās iestādes novērtējumu par attiecīgās iestādes riska profilu. |
| --- | --- |

d)

kompetentās iestādes novērtējumu par attiecīgās iestādes riska profilu.

12. pants

Jaunas uzraudzītās iestādes vai statusa maiņa

1.   Ja kāda iestāde ir jauna uzraudzītā iestāde tikai daļā no iemaksu perioda, daļējo iemaksu nosaka, piemērojot 3. iedaļā paredzēto metodoloģiju iestādes gada iemaksas summai, kas aprēķināta nākamajā iemaksu periodā, ņemot vērā pilnu mēnešu skaitu tajā iemaksu periodā, attiecībā uz kuru iestāde tiek uzraudzīta.

2.   Iestādes, tostarp mazas iestādes, statusa maiņa iemaksu periodā neietekmē gada iemaksu, kas jāveic attiecīgajā gadā.

13. pants

Gada iemaksu iekasēšanas procedūra

1.   Noregulējuma iestāde katrai 2. pantā minētajai iestādei līdz, vēlākais, katra gada 1. maijam paziņo savu lēmumu, ar kuru nosaka gada iemaksas, kas jāveic katrai iestādei.

2.   Noregulējuma iestāde paziņo lēmumu kādā no šādiem veidiem:

| a) | elektroniski vai izmantojot citus līdzīgus sakaru līdzekļus, kas ļauj apstiprināt saņemšanu; |
| --- | --- |

a)

elektroniski vai izmantojot citus līdzīgus sakaru līdzekļus, kas ļauj apstiprināt saņemšanu;

| b) | ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu. |
| --- | --- |

b)

ierakstītā vēstulē ar apstiprinājumu par saņemšanu.

3.   Lēmumā norāda gada iemaksas veikšanas nosacījumus un veidus un Direktīvas 2014/59/ES 103. pantā minēto neatsaucamo maksājumu saistību daļu, ko var izmantot katra iestāde. Noregulējuma iestāde pieņem tikai tāda veida nodrošinājumu un ar tādiem nosacījumiem, kas pieļauj ātru realizējamību, tostarp gadījumā, ja noregulējuma lēmums tiek pieņemts nedēļas nogalē. Nodrošinājumam vajadzētu būt piesardzīgi novērtētam, lai atspoguļotu būtisku tirgus apstākļu pasliktināšanos.

4.   Neskarot jebkādus citus noregulējuma iestādei pieejamos aizsardzības līdzekļus, gadījumā, ja maksājums tiek veikts daļēji, netiek veikts vai neatbilst lēmumā paredzētajām prasībām, attiecīgajai iestādei par nesamaksāto summu nosaka naudas sodu par katru kavējuma dienu.

Naudas sodam par katru kavējuma dienu piemēro procentus no maksājamās summas ar tādu procentu likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemēro saviem galvenajiem refinansēšanas darījumiem, kas publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, un kas ir palielināta par astoņiem procentpunktiem, sākot no datuma, kurā bija jāveic maksājums.

5.   Ja kāda iestāde ir jauna uzraudzītā iestāde tikai daļā no iemaksu perioda, tās daļējo gada iemaksu iekasē kopā ar to gada iemaksu, kas jāveic par nākamo iemaksu periodu.

3. IEDAĻA

ADMINISTRATĪVIE ASPEKTI UN SODI

14. pants

Iestāžu ziņošanas pienākumi

1.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/34/ES (15) 32. pantu iestādes sniedz noregulējuma iestādei jaunākos apstiprinātos gada finanšu pārskatus, kas pieejami pirms tā gada 31. decembra, kurš ir pirms iemaksu perioda, kopā ar atzinumu, ko sniedzis obligātais revidents vai revīzijas uzņēmums.

2.   Iestādes sniedz noregulējuma iestādei vismaz II pielikumā minēto informāciju katras atsevišķas vienības līmenī.

3.   II pielikumā minētā informācija, uz ko attiecas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 680/2014 (16) paredzētās uzraudzības pārskatu sniegšanas prasības vai attiecīgā gadījumā jebkādas citas uzraudzības pārskatu sniegšanas prasības, kuras piemērojamas iestādei saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ir jāsniedz noregulējuma iestādei tā, kā to iestāde ziņojusi tajā jaunākajā attiecīgajā uzraudzības pārskatā par 1. punktā minētā gada finanšu pārskata bāzes gadu, kurš iesniegts kompetentajai iestādei.

4.   Informāciju, kas minēta 1., 2. un 3. punktā, sniedz, vēlākais, līdz katra gada 31. janvārim attiecībā uz to gadu, kas beidzās iepriekšējā gada 31. decembrī, vai uz attiecīgo finanšu gadu. Ja 31. janvāris nav darba diena, informāciju sniedz nākamajā darba dienā.

5.   Ja noregulējuma iestādēm iesniegto informāciju vai datus atjaunina vai tajos veic labojumus, šādus atjauninājumus vai labojumus bez nepamatotas kavēšanās iesniedz noregulējuma iestādēm.

6.   Iestādes iesniedz II pielikumā minēto informāciju noregulējuma iestādes norādītajā datu formātā un noformējumā.

7.   Uz informāciju, kas sniegta saskaņā ar 2. un 3. punktu, attiecas Direktīvas 2014/59/ES 84. pantā paredzētās konfidencialitātes un dienesta noslēpuma prasības.

15. pants

Noregulējuma iestāžu pienākums apmainīties ar informāciju

1.   Lai aprēķinātu 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajā riska pīlārā ietverto saucēju, noregulējuma iestādes līdz katra gada 15. februārim sniedz Eiropas Banku iestādei (EBI) no visām to teritorijā izveidotajām iestādēm saņemto I pielikumā minēto informāciju kopējā līmenī par starpbanku saistībām un noguldījumiem.

2.   Līdz katra gada 1. martam EBI katrai noregulējuma iestādei paziņo 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā riska pīlāra saucēja vērtību.

16. pants

Noguldījumu garantiju sistēmu ziņošanas pienākumi

1.   Noguldījumu garantiju sistēmas līdz katra gada 31. janvārim sniedz noregulējuma iestādēm aprēķinu par visu tās dalībnieču kredītiestāžu segto noguldījumu iepriekšējā gada vidējo apjomu, ko aprēķina pa ceturkšņiem.

2.   Šo informāciju sniedz gan par atsevišķām attiecīgajām kredītiestādēm, gan par tām kopumā, lai noregulējuma iestādes varētu noteikt noregulējuma finansēšanas mehānisma gada mērķapjomu saskaņā ar 4. panta 2. punktu un katras iestādes gada pamata iemaksu saskaņā ar 5. pantu.

17. pants

Izpilde

1.   Ja iestādes neiesniedz visu 14. pantā minēto informāciju termiņā, kas paredzēts minētajā pantā, noregulējuma iestāde, lai aprēķinātu attiecīgās iestādes gada iemaksu, izmanto aplēses vai pašas pieņēmumus.

2.   Ja informācija nav sniegta līdz katra gada 31. janvārim, noregulējuma iestāde var piešķirt attiecīgajai iestādei augstāko riska korekcijas reizinātāju, kā minēts 9. pantā.

3.   Ja informāciju, ko iestādes iesniegušas noregulējuma iestādei, pārstrādā vai pārskata, noregulējuma iestāde atbilstoši atjauninātajai informācijai koriģē gada iemaksu pēc minētās iestādes gada iemaksas aprēķināšanas nākamajam iemaksu periodam.

4.   Starpību starp gada iemaksu, kas aprēķināta un veikta, pamatojoties uz informāciju, kura bija jāpārstrādā vai jāpārskata, un gada iemaksu, kas būtu bijusi jāmaksā atbilstoši koriģētajai gada iemaksai, iekļauj tās gada iemaksas summā, kas jāveic par nākamo iemaksu periodu. Minēto korekciju veic, samazinot vai palielinot iemaksas nākamajam iemaksu periodam.

18. pants

Administratīvie sodi un citi administratīvi pasākumi

Noregulējuma iestādes personām vai vienībām, kas pārkāpj šo regulu, var piemērot Direktīvas 2014/59/ES 110. pantā minētos administratīvos sodus un citus administratīvus pasākumus.

4. IEDAĻA

SADARBĪBAS KĀRTĪBA

19. pants

Sadarbības kārtība

1.   Lai nodrošinātu, ka iemaksas tiek faktiski izdarītas, kompetentās iestādes palīdz noregulējuma iestādēm veikt jebkādus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, ja noregulējuma iestādes to pieprasa.

2.   Pēc pieprasījuma kompetentās iestādes līdz, vēlākais, katra gada 1. aprīlim vai nākamajā darba dienā, ja 1. aprīlis nav darba diena, sniedz noregulējuma iestādēm to iestāžu kontaktinformāciju, kurām jāpaziņo 13. panta 1. punktā minētais lēmums. Šāda kontaktinformācija ietver juridiskās personas nosaukumu, juridisko personu pārstāvošās fiziskās personas vārdu un uzvārdu, adresi, e-pasta adresi, tālruņa numuru, faksa numuru vai jebkādu citu informāciju, kas ļauj identificēt iestādi.

3.   Kompetentās iestādes sniedz noregulējuma iestādēm jebkādu informāciju, kas ļauj noregulējuma iestādēm aprēķināt gada iemaksas, jo īpaši jebkādu informāciju, kura saistīta ar papildu riska korekciju un jebkādu attiecīgu nepiemērošanu, ko kompetentās iestādes ir piešķīrušas iestādēm saskaņā ar Direktīvu 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 575/2013.

5. IEDAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Pārejas noteikumi

1.   Ja konkrēta rādītāja noteikšanai nepieciešamā informācija, kas minēta II pielikumā, nav iekļauta 14. pantā minētajā piemērojamajā uzraudzības pārskatu sniegšanas prasībā attiecībā uz bāzes gadu, šo riska rādītāju nepiemēro līdz sāk piemērot minēto uzraudzības pārskatu sniegšanas prasību. Pārējo riska rādītāju svērumu pārrēķina proporcionāli 7. pantā paredzētajam svērumam tā, lai to svērumu summa būtu 1. Ja 2015. gadā 16. pantā prasītā informācija līdz 31. janvārim noguldījumu garantiju sistēmai nav pieejama 4. panta 2. punktā minēto gada mērķapjomu vai 5. pantā minētās katras iestādes gada pamata iemaksas aprēķināšanai, tad pēc noguldījumu garantiju sistēmas paziņojuma minēto informāciju noregulējuma iestādēm līdz minētajam datumam sniedz attiecīgās kredītiestādes. Atkāpjoties no 13. panta 1. punkta, attiecībā uz 2015. gadā veicamajām iemaksām noregulējuma iestādes katrai iestādei savu lēmumu, ar kuru nosaka iestāžu veicamās gada iemaksas, paziņo līdz, vēlākais, 2015. gada 30. novembrim.

2.   Atkāpjoties no 13. panta 4. punkta un attiecībā uz 2015. gadā veicamajām iemaksām summu, kas jāmaksā saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto lēmumu, maksā līdz 2015. gada 31. decembrim.

3.   Atkāpjoties no 14. panta 4. punkta un attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz noregulējuma iestādei 2015. gadā, minētajā punktā minēto informāciju sniedz līdz, vēlākais, 2015. gada 1. septembrim.

4.   Atkāpjoties no 16. panta 1. punkta, noguldījumu garantiju sistēmas līdz 2015. gada 1. septembrim sniedz noregulējuma iestādei informāciju par segto noguldījumu summu, kas aprēķināta uz 2015. gada 31. jūliju.

5.   Līdz Regulas (ES) Nr. 806/2014/ES 69. panta 1. punktā minētā sākotnējā laikposma beigām dalībvalstis iestādēm, kuru saistību kopsumma, no kurām atskaitīts pašu kapitāls un segtie noguldījumi, pārsniedz EUR 300 000 000, un kuru aktīvu kopsumma ir vienāda vai mazāka par EUR 3 000 000 000, var atļaut veikt vienreizēju maksājumu EUR 50 000 apmērā par pirmajiem EUR 300 000 000 no saistību kopsummas, no kuras atskaitīts pašu kapitāls un segtie noguldījumi. Par saistību kopsummu, no kuras atskaitīts pašu kapitāls un segtie noguldījumi un kura pārsniedz EUR 300 000 000, minētās iestādes veic iemaksas saskaņā ar šīs regulas 4. līdz 9. pantu.

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 21. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regula (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regula (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/49/ES par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 173, 12.6.2014., 149. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.).

10

(11)  Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģētā regula (ES) 2015/61, ar ko papildina Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

11

Oficiālā Vēstneša

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Regula (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2014. gada 16. aprīļa Īstenošanas regula (ES) Nr. 680/2014, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (OV L 191, 28.6.2014., 1. lpp.).

16

---

I PIELIKUMS

PROCEDŪRA IESTĀŽU GADA IEMAKSU APRĒĶINĀŠANAI

1. SOLIS

Nekoriģēto rādītāju aprēķini

Noregulējuma iestāde aprēķina turpmāk norādītos rādītājus, piemērojot turpmāk norādītos mērus.

| Pīlārs | Rādītājs | Mēri |
| --- | --- | --- |
| Riska darījumi | Iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) | kur šā rādītāja nolūkā: | pašu kapitāls ir pirmā līmeņa un otrā līmeņa kapitāla summa saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118. apakšpunktā; |

Pīlārs

Rādītājs

Mēri

Riska darījumi

Iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL)

Formula

kur šā rādītāja nolūkā:

pašu kapitāls ir pirmā līmeņa un otrā līmeņa kapitāla summa saskaņā ar definīciju Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 118. apakšpunktā;

| | atbilstīgās saistības ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 71. apakšpunktā minēto saistību summa; |
| --- | --- |

atbilstīgās saistības ir Direktīvas 2014/59/ES 2. panta 1. punkta 71. apakšpunktā minēto saistību summa;

| | kopējās saistības, kā definēts šīs regulas 3. panta 11. punktā. Atvasināto instrumentu saistības iekļauj kopējās saistībās, pamatojoties uz to, ka darījuma partnera ieskaita tiesības ir pilnībā atzītas; |
| --- | --- |

kopējās saistības, kā definēts šīs regulas 3. panta 11. punktā. Atvasināto instrumentu saistības iekļauj kopējās saistībās, pamatojoties uz to, ka darījuma partnera ieskaita tiesības ir pilnībā atzītas;

| | MREL ir minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

MREL ir minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām, kas definēta Direktīvas 2014/59/ES 45. panta 1. punktā.

Riska darījumi

Sviras rādītājs

Sviras rādītājs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 429. pantā un kas norādāms ziņojumā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 X pielikumu.

Riska darījumi

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantā un kas norādāms ziņojumā saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 I pielikumu.

Riska darījumi

Kopējā riska darījumu vērtība/Kopējie aktīvi

Formula

kur:

| | TRE ir kopējā riska darījumu vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

TRE ir kopējā riska darījumu vērtība, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. panta 3. punktā;

| | kopējie aktīvi ir definēti šīs regulas 3. panta 12. punktā. |
| --- | --- |

kopējie aktīvi ir definēti šīs regulas 3. panta 12. punktā.

Finansējuma stabilitāte un dažādība

Neto stabila finansējuma rādītājs

Neto stabila finansējuma rādītājs, kas norādāms ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu.

Finansējuma stabilitāte un dažādība

Likviditātes seguma rādītājs

Likviditātes seguma rādītājs, kas norādāms ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 415. pantu un Deleģēto regulu (ES) 2015/61.

Iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei

Starpbanku aizdevumu un noguldījumu īpatsvars ES

Formula

kur:

| | starpbanku aizdevumus definē kā kredītiestādēm un citām finanšu sabiedrībām izsniegto aizdevumu un avansu uzskaites vērtību summu, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikuma 4.1., 4.2., 4.3. un 4.4. veidnes vajadzībām; |
| --- | --- |

starpbanku aizdevumus definē kā kredītiestādēm un citām finanšu sabiedrībām izsniegto aizdevumu un avansu uzskaites vērtību summu, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikuma 4.1., 4.2., 4.3. un 4.4. veidnes vajadzībām;

| | starpbanku noguldījumus definē kā kredītiestāžu un citu finanšu sabiedrību noguldījumu uzskaites vērtību, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikuma 8.1. veidnes vajadzībām; |
| --- | --- |

starpbanku noguldījumus definē kā kredītiestāžu un citu finanšu sabiedrību noguldījumu uzskaites vērtību, kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 680/2014 III pielikuma 8.1. veidnes vajadzībām;

| | kopējie starpbanku aizdevumi un noguldījumi ES ir iestāžu kopējo starpbanku aizdevumu un noguldījumu katrā dalībvalstī summa, kas aprēķināta saskaņā ar 15. pantu. |
| --- | --- |

kopējie starpbanku aizdevumi un noguldījumi ES ir iestāžu kopējo starpbanku aizdevumu un noguldījumu katrā dalībvalstī summa, kas aprēķināta saskaņā ar 15. pantu.

2. SOLIS

Rādītāju diskretizācija

| 1. | Turpmāk norādītajā notācijā n apzīmē iestādes, i apzīmē pīlāru rādītājus un j apzīmē pīlārus. |
| --- | --- |

1.

Turpmāk norādītajā notācijā n apzīmē iestādes, i apzīmē pīlāru rādītājus un j apzīmē pīlārus.

| 2. | Attiecībā uz katru nekoriģēto rādītāju, kas iegūts 1. solī, proti, xij
  , izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde aprēķina intervālu skaitu, proti, kij
  , ko izskata kā veselu skaitli, kas ir vistuvāk šādam rezultātam:

  ,
  kur:

  N ir to iestāžu skaits, kas veic iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā, kuram aprēķina rādītāju;

  ;

  ;

  . |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz katru nekoriģēto rādītāju, kas iegūts 1. solī, proti, xij
  , izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde aprēķina intervālu skaitu, proti, kij
  , ko izskata kā veselu skaitli, kas ir vistuvāk šādam rezultātam:

Formula,

kur:

N ir to iestāžu skaits, kas veic iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā, kuram aprēķina rādītāju;

Formula;

Formula;

Formula.

| 3. | Attiecībā uz katru rādītāju, izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde katram intervālam piešķir vienādu iestāžu skaitu, sākot ar iestāžu, kurām ir viszemākās nekoriģēto rādītāju vērtības, piešķiršanu pirmajam intervālam. Ja iestāžu skaitu nevar bez atlikuma izdalīt ar intervālu skaitu, katram pirmajam r intervālam, sākot ar intervālu, kurā ir iestādes ar viszemākajām nekoriģēto rādītāju vērtībām, kur r ir atlikums, kas rodas, izdalot iestāžu skaitu, proti, N, ar intervālu skaitu, proti, kij
  , piešķir vienu papildu iestādi. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz katru rādītāju, izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas publiskā finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde katram intervālam piešķir vienādu iestāžu skaitu, sākot ar iestāžu, kurām ir viszemākās nekoriģēto rādītāju vērtības, piešķiršanu pirmajam intervālam. Ja iestāžu skaitu nevar bez atlikuma izdalīt ar intervālu skaitu, katram pirmajam r intervālam, sākot ar intervālu, kurā ir iestādes ar viszemākajām nekoriģēto rādītāju vērtībām, kur r ir atlikums, kas rodas, izdalot iestāžu skaitu, proti, N, ar intervālu skaitu, proti, kij
  , piešķir vienu papildu iestādi.

| 4. | Attiecībā uz katru rādītāju, izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde visām iestādēm konkrētā intervālā piešķir intervāla kārtas vērtību, skaitot no kreisās puses uz labo, tā, lai diskretizētā rādītāja vērtība būtu noteikta kā Iij,n
  = 1,..., kij
  . |
| --- | --- |

4.

Attiecībā uz katru rādītāju, izņemot rādītāju “iepriekš piešķirtā ārkārtas finansiālā atbalsta apmērs”, noregulējuma iestāde visām iestādēm konkrētā intervālā piešķir intervāla kārtas vērtību, skaitot no kreisās puses uz labo, tā, lai diskretizētā rādītāja vērtība būtu noteikta kā Iij,n
  = 1,..., kij
  .

| 5. | Šo soli attiecībā uz 6. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem rādītājiem veic tikai tad, ja noregulējuma iestāde nosaka tos kā pastāvīgos mainīgos. |
| --- | --- |

5.

Šo soli attiecībā uz 6. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā uzskaitītajiem rādītājiem veic tikai tad, ja noregulējuma iestāde nosaka tos kā pastāvīgos mainīgos.

3. SOLIS

Rādītāju svēruma pārrēķināšana

Noregulējuma iestāde katru rādītāju, kas iegūts 2. solī, proti, Iij
  , pārrēķina diapazonā 1–1 000 pēc šādas formulas:

Image,

kur minimālās un maksimālās funkcijas mainīgie ir visu to iestāžu vērtības, kas veic iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā, kuram aprēķina rādītāju.

4. SOLIS

Piešķirtās zīmes iekļaušana

| 1. | Noregulējuma iestāde rādītājiem piemēro šādas zīmes:







  Pīlārs | Rādītājs | Zīme |
| --- | --- | --- | --- |
| Riska darījumi | Iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL) | – |
| Riska darījumi | Sviras rādītājs | – |
| Riska darījumi | Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs | – |
| Riska darījumi | Kopējā riska darījumu vērtība/Kopējie aktīvi | + |
| Finansējuma stabilitāte un dažādība | Neto stabila finansējuma rādītājs | – |
| Finansējuma stabilitāte un dažādība | Likviditātes seguma rādītājs | – |
| Iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei | Starpbanku aizdevumu un noguldījumu īpatsvars ES | + |
| Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde | Līdzdalība IAS | – |
| Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde | Iepriekš piešķirtā ārkārtas finansiālā atbalsta apmērs | + |

1.

Noregulējuma iestāde rādītājiem piemēro šādas zīmes:

Pīlārs

Rādītājs

Zīme

Riska darījumi

Iestādes pašu kapitāls un atbilstīgās saistības, kas pārsniedz minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL)

–

Riska darījumi

Sviras rādītājs

–

Riska darījumi

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs

–

Riska darījumi

Kopējā riska darījumu vērtība/Kopējie aktīvi

+

Finansējuma stabilitāte un dažādība

Neto stabila finansējuma rādītājs

–

Finansējuma stabilitāte un dažādība

Likviditātes seguma rādītājs

–

Iestādes nozīme finanšu sistēmas vai ekonomikas stabilitātei

Starpbanku aizdevumu un noguldījumu īpatsvars ES

+

Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde

Līdzdalība IAS

–

Papildu riska rādītāji, ko nosaka noregulējuma iestāde

Iepriekš piešķirtā ārkārtas finansiālā atbalsta apmērs

+

Attiecībā uz rādītājiem ar pozitīvu zīmi augstākas vērtības atbilst augstākam iestādes riska līmenim. Attiecībā uz rādītājiem ar negatīvu zīmi augstākas vērtības atbilst zemākam iestādes riska līmenim.

Noregulējuma iestāde nosaka rādītājus “tirdzniecības darbība”, “ārpusbilances riska darījumi”, “atvasinātie instrumenti”, “sarežģītība” un “noregulējamība” un attiecīgi precizē to zīmi.

| 2. | Lai iekļautu rādītāju zīmi, noregulējuma iestāde katru pārrēķināto rādītāju, kas iegūts 3. solī, proti, RIij,n
  , pārveido šādi:








  TRI
  ij,n = | RIij,n | ja zīme = “–” |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 001 – RI
  ij,n | ja zīme = “+” |

2.

Lai iekļautu rādītāju zīmi, noregulējuma iestāde katru pārrēķināto rādītāju, kas iegūts 3. solī, proti, RIij,n
  , pārveido šādi:

TRI
  ij,n =

RIij,n

ja zīme = “–”

1 001 – RI
  ij,n

ja zīme = “+”

5. SOLIS

Saliktā rādītāja aprēķins

| 1. | Noregulējuma iestāde apkopo rādītājus i katrā pīlārā j, izmantojot svērto vidējo aritmētisko pēc šādas formulas:

  ,
  kur: | wij
  ir rādītāja i svērums pīlārā j, kā definēts 7. pantā; |
| --- | --- | --- |

1.

Noregulējuma iestāde apkopo rādītājus i katrā pīlārā j, izmantojot svērto vidējo aritmētisko pēc šādas formulas:

Formula,

kur:

wij
  ir rādītāja i svērums pīlārā j, kā definēts 7. pantā;

| | Nj
  ir rādītāju skaits pīlārā j. |
| --- | --- |

Nj
  ir rādītāju skaits pīlārā j.

| 2. | Lai aprēķinātu salikto rādītāju, noregulējuma iestāde apkopo pīlārus j, izmantojot svērto vidējo ģeometrisko pēc šādas formulas:

  ,
  kur: | Wj
  ir pīlāra j svērums, kā definēts 7. pantā; |
| --- | --- | --- |

2.

Lai aprēķinātu salikto rādītāju, noregulējuma iestāde apkopo pīlārus j, izmantojot svērto vidējo ģeometrisko pēc šādas formulas:

Formula,

kur:

Wj
  ir pīlāra j svērums, kā definēts 7. pantā;

| | J ir pīlāru skaits. |
| --- | --- |

J ir pīlāru skaits.

| 3. | Lai galīgajā saliktajā rādītājā iestādēm ar augstāka riska profilu noteiktu augstākas vērtības, noregulējuma iestāde veic šādu pārveidošanu:

  . |
| --- | --- |

3.

Lai galīgajā saliktajā rādītājā iestādēm ar augstāka riska profilu noteiktu augstākas vērtības, noregulējuma iestāde veic šādu pārveidošanu:

Formula.

6. SOLIS

Gada iemaksu aprēķins

| 1. | Noregulējuma iestāde galīgo salikto rādītāju, kas iegūts 5. solī, proti, FCIn
  , pārrēķina 9. pantā definētajās robežās pēc šādas formulas:

  ,
  kur minimālās un maksimālās funkcijas mainīgie ir visu to iestāžu vērtības, kas veic iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā, kuram aprēķina galīgo salikto rādītāju. |
| --- | --- |

1.

Noregulējuma iestāde galīgo salikto rādītāju, kas iegūts 5. solī, proti, FCIn
  , pārrēķina 9. pantā definētajās robežās pēc šādas formulas:

Image,

kur minimālās un maksimālās funkcijas mainīgie ir visu to iestāžu vērtības, kas veic iemaksas noregulējuma finansēšanas mehānismā, kuram aprēķina galīgo salikto rādītāju.

| 2. | Noregulējuma iestāde katras iestādes n gada iemaksu, izņemot iestādes, uz kurām attiecas 10. pants, un izņemot to iestāžu iemaksu daļu vienreizēja maksājuma veidā, uz kurām dalībvalstis attiecina 20. panta 5. punktu, aprēķina šādi:

  ,
  kur: | p, q apzīmē iestādes; |
| --- | --- | --- |

2.

Noregulējuma iestāde katras iestādes n gada iemaksu, izņemot iestādes, uz kurām attiecas 10. pants, un izņemot to iestāžu iemaksu daļu vienreizēja maksājuma veidā, uz kurām dalībvalstis attiecina 20. panta 5. punktu, aprēķina šādi:

Image,

kur:

p, q apzīmē iestādes;

| | Target ir gada mērķapjoms, kuru saskaņā ar 4. panta 2. punktu nosaka noregulējuma iestāde un no kura atskaitīta to iemaksu summa, kas aprēķinātas saskaņā ar 10. pantu, un visu to vienreizējo maksājumu summa, ko var maksāt saskaņā ar 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

Target ir gada mērķapjoms, kuru saskaņā ar 4. panta 2. punktu nosaka noregulējuma iestāde un no kura atskaitīta to iemaksu summa, kas aprēķinātas saskaņā ar 10. pantu, un visu to vienreizējo maksājumu summa, ko var maksāt saskaņā ar 20. panta 5. punktu;

| | Bn
  ir saistību summa (izņemot pašu kapitālu), no kuras atskaitīti iestādes n segtie noguldījumi un kura koriģēta saskaņā ar 5. pantu, neskarot 20. panta 5. punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

Bn
  ir saistību summa (izņemot pašu kapitālu), no kuras atskaitīti iestādes n segtie noguldījumi un kura koriģēta saskaņā ar 5. pantu, neskarot 20. panta 5. punkta piemērošanu.

---

II PIELIKUMS

NOREGULĒJUMA IESTĀDĒM IESNIEDZAMIE DATI

| — | Aktīvu kopsumma, kā definēts 3. panta 12. punktā |
| --- | --- |

—

Aktīvu kopsumma, kā definēts 3. panta 12. punktā

| — | Pasīvu kopsumma, kā definēts 3. panta 11. punktā |
| --- | --- |

—

Pasīvu kopsumma, kā definēts 3. panta 11. punktā

| — | Saistības, uz kurām attiecas 5. panta 1. punkta a), b), c), d), e) un f) apakšpunkts |
| --- | --- |

—

Saistības, uz kurām attiecas 5. panta 1. punkta a), b), c), d), e) un f) apakšpunkts

| — | Saistības, kas rodas no atvasināto instrumentu līgumiem |
| --- | --- |

—

Saistības, kas rodas no atvasināto instrumentu līgumiem

| — | Saistības, kas rodas no atvasināto instrumentu līgumiem un kas novērtētas saskaņā ar 5. panta 3. punktu |
| --- | --- |

—

Saistības, kas rodas no atvasināto instrumentu līgumiem un kas novērtētas saskaņā ar 5. panta 3. punktu

| — | Segtie noguldījumi |
| --- | --- |

—

Segtie noguldījumi

| — | Kopējā riska darījumu vērtība |
| --- | --- |

—

Kopējā riska darījumu vērtība

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

| — | Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs |
| --- | --- |

—

Pirmā līmeņa pamata kapitāla rādītājs

| — | Atbilstīgās saistības |
| --- | --- |

—

Atbilstīgās saistības

| — | Sviras rādītājs |
| --- | --- |

—

Sviras rādītājs

| — | Likviditātes seguma rādītājs |
| --- | --- |

—

Likviditātes seguma rādītājs

| — | Neto stabila finansējuma rādītājs |
| --- | --- |

—

Neto stabila finansējuma rādītājs

| — | Starpbanku aizdevumi |
| --- | --- |

—

Starpbanku aizdevumi

| — | Starpbanku noguldījumi |
| --- | --- |

—

Starpbanku noguldījumi

---

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/65

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/64

(2015. gada 16. janvāris),

ar ko 224. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un vienības, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un vienības, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2015. gada 2. janvārī nolēma svītrot divas fiziskas personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Turklāt 2014. gada 24. novembrī, 12. un 30. decembrī ANO DP Sankciju komiteja nolēma grozīt septiņus ierakstus sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) Sankciju komiteja 2015. gada 2. janvārī nolēma svītrot divas fiziskas personas no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām būtu jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. Turklāt 2014. gada 24. novembrī, 12. un 30. decembrī ANO DP Sankciju komiteja nolēma grozīt septiņus ierakstus sarakstā.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

| 1) | sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:






  a) | “Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dzimšanas datums: 10.3.1977. Dzimšanas vieta: Benghazi, Lybia. Valstspiederība: Palestīnas bezvalstnieks. Pases Nr.: a) 0003684 (Ēģiptes ceļošanas dokuments); b) 981354 (Ēģiptes pase). Cita informācija: a) apcietinājumā kopš 22.5.2005. b) viņa brālis ir Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 2.8.2006.”
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādus ierakstus:

a)

“Ismail Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Dzimšanas datums: 10.3.1977. Dzimšanas vieta: Benghazi, Lybia. Valstspiederība: Palestīnas bezvalstnieks. Pases Nr.: a) 0003684 (Ēģiptes ceļošanas dokuments); b) 981354 (Ēģiptes pase). Cita informācija: a) apcietinājumā kopš 22.5.2005. b) viņa brālis ir Yasser Mohamed Ismail Abu Shaweesh. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 2.8.2006.”

| b) | “Aqeel Abdulaziz Aqeel Al-Aqeel (alias a) Aqeel Abdulaziz Al-Aqil, b) Ageel Abdulaziz A. Alageel). Adrese: Saūda Arābija (kopš 2009. gada aprīļa). Dzimšanas datums: 29.4.1949. Dzimšanas vieta: Uneizah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) C 1415363 (izdota 21.5.2000. (16/2/1421H); b) E 839024 (izdota 3.1.2004., derīga līdz 8.11.2008.). Cita informācija: kopš 2010. gada novembra atrodas apcietinājumā Saūda Arābijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 6.7.2004.”
  ; |
| --- | --- |

b)

“Aqeel Abdulaziz Aqeel Al-Aqeel (alias a) Aqeel Abdulaziz Al-Aqil, b) Ageel Abdulaziz A. Alageel). Adrese: Saūda Arābija (kopš 2009. gada aprīļa). Dzimšanas datums: 29.4.1949. Dzimšanas vieta: Uneizah, Saūda Arābija. Valstspiederība: Saūda Arābijas. Pases Nr.: a) C 1415363 (izdota 21.5.2000. (16/2/1421H); b) E 839024 (izdota 3.1.2004., derīga līdz 8.11.2008.). Cita informācija: kopš 2010. gada novembra atrodas apcietinājumā Saūda Arābijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 6.7.2004.”

| 2) | ierakstu “Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Dzimšanas datums: 12.5.1964. Dzimšanas vieta: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: a) Krievijas, b) PSRS (līdz 1991. gadam). Cita informācija: a) kopš 2010. gada novembra dzīvo Krievijas Federācijā; b) 2000. gadā izdots starptautisks apcietināšanas orderis, c) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2014. gada aprīlī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.3.2011.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Doku Khamatovich Umarov (alias a) Умаров Доку Хаматович, b) Lom-ali Butayev (Butaev). Dzimšanas datums: a) 13.4.1964., b) 13.4.1965., c) 12.5.1964., d) 1955. Dzimšanas vieta: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: a) Krievijas, b) PSRS (līdz 1991. gadam). Pases Nr.: 96 03 464086 (Krievijas pases numurs, pases izdota 1.6.2003.). Cita informācija: Ārējā izskata apraksts: 180 cm garš, tumši mati, 7-9 cm gara rēta uz sejas, trūkst mēles daļas, ir runas defekts. Kopš 2010. gada novembra dzīvo Krievijas Federācijā. 2000. gadā izdots starptautisks apcietināšanas orderis. Saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2014. gada aprīlī. INTERPOLA īpašā paziņojumā iekļauta biometriskā informācija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.3.2011.”; |
| --- | --- |

2)

ierakstu “Doku Khamatovich Umarov (alias Умаров Доку Хаматович). Dzimšanas datums: 12.5.1964. Dzimšanas vieta: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: a) Krievijas, b) PSRS (līdz 1991. gadam). Cita informācija: a) kopš 2010. gada novembra dzīvo Krievijas Federācijā; b) 2000. gadā izdots starptautisks apcietināšanas orderis, c) saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2014. gada aprīlī. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.3.2011.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Doku Khamatovich Umarov

Умаров Доку Хаматович

Kharsenoy Village, Shatoyskiy

Sovetskiy

District

“Doku Khamatovich Umarov (alias a) Умаров Доку Хаматович, b) Lom-ali Butayev (Butaev). Dzimšanas datums: a) 13.4.1964., b) 13.4.1965., c) 12.5.1964., d) 1955. Dzimšanas vieta: Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District, Čečenijas Republika, Krievijas Federācija. Valstspiederība: a) Krievijas, b) PSRS (līdz 1991. gadam). Pases Nr.: 96 03 464086 (Krievijas pases numurs, pases izdota 1.6.2003.). Cita informācija: Ārējā izskata apraksts: 180 cm garš, tumši mati, 7-9 cm gara rēta uz sejas, trūkst mēles daļas, ir runas defekts. Kopš 2010. gada novembra dzīvo Krievijas Federācijā. 2000. gadā izdots starptautisks apcietināšanas orderis. Saskaņā ar pieejamo informāciju miris 2014. gada aprīlī. INTERPOLA īpašā paziņojumā iekļauta biometriskā informācija. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 10.3.2011.”;

Doku Khamatovich Umarov

Умаров Доку Хаматович

Lom-ali Butayev (Butaev)

Kharsenoy Village, Shatoyskiy (Sovetskiy) District

| 3) | ierakstu “Aris Munandar. Dzimšanas datums: a) 1.1.1971., b) no 1962. līdz 1968. gadam. Dzimšanas vieta: Sambi, Boyolali, Java, Indonēzija.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Aris Munandar. Dzimšanas datums: a) 1.1.1971., b) no 1962. līdz 1968. gadam. Dzimšanas vieta: Sambi, Boyolali, Java, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas (kopš 2003. gada decembra). Cita informācija: brīvībā kopš 2003. gada decembra.”; |
| --- | --- |

3)

ierakstu “Aris Munandar. Dzimšanas datums: a) 1.1.1971., b) no 1962. līdz 1968. gadam. Dzimšanas vieta: Sambi, Boyolali, Java, Indonēzija.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Aris Munandar

Sambi, Boyolali

“Aris Munandar. Dzimšanas datums: a) 1.1.1971., b) no 1962. līdz 1968. gadam. Dzimšanas vieta: Sambi, Boyolali, Java, Indonēzija. Valstspiederība: Indonēzijas (kopš 2003. gada decembra). Cita informācija: brīvībā kopš 2003. gada decembra.”;

Aris Munandar

Sambi, Boyolali

| 4) | ierakstu “Yassin Sywal (alias a) Salim Yasin, b) Mochtar Yasin Mahmud, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Abu Seta, g) Mahmud, h) Abu Muamar); dzimšanas datums: aptuveni 1972. gads. Valstspiederība: Indonēzijas.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Yassin Syawal (alias a) Salim Yasin, b) Yasin Mahmud Mochtar, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Yassin Sywal, g) Abu Seta, h) Mahmud, i) Abu Muamar, j) Mubarok). Dzimšanas datums: aptuveni 1972. gads. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: brīvībā kopš 2003. gada decembra.”; |
| --- | --- |

4)

ierakstu “Yassin Sywal (alias a) Salim Yasin, b) Mochtar Yasin Mahmud, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Abu Seta, g) Mahmud, h) Abu Muamar); dzimšanas datums: aptuveni 1972. gads. Valstspiederība: Indonēzijas.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Yassin Sywal

) Salim Yasin

Mochtar Yasin Mahmud

Abdul Hadi Yasin

Muhamad Mubarok

Muhammad Syawal

Abu Seta

Mahmud

Abu Muamar

“Yassin Syawal (alias a) Salim Yasin, b) Yasin Mahmud Mochtar, c) Abdul Hadi Yasin, d) Muhamad Mubarok, e) Muhammad Syawal, f) Yassin Sywal, g) Abu Seta, h) Mahmud, i) Abu Muamar, j) Mubarok). Dzimšanas datums: aptuveni 1972. gads. Valstspiederība: Indonēzijas. Cita informācija: brīvībā kopš 2003. gada decembra.”;

Yassin Syawal

Salim Yasin

Yasin Mahmud Mochtar

Abdul Hadi Yasin

Muhamad Mubarok

Muhammad Syawal

Yassin Sywal

Abu Seta

Mahmud

Abu Muamar

Mubarok

| 5) | ierakstu “Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Adrese: a) 23, 50th Steet, Zehrouni, Tunisa, Tunisija. Dzimšanas datums: 11.12.1974. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L191609 (Tunisijas pase, izdota 28.2.1996., derīga līdz 27.2.2001.). Valsts identifikācijas Nr.: 04643632, izdots 18.6.1999. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DAOMMD74T11Z352Z; b) mātes vārds ir Ourida Bint Mohamed; c) 1.12.2004. deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi.) Dzimšanas datums: 11.12.1974. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: a) L 191609 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 28.2.1996., derīga līdz 27.2.2001.), b) 04643632 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 1999. gada 18. jūnijā), c) DAOMMD74T11Z352Z (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: 50th Street, Number 23, Zehrouni, Tunisa, Tunisija. Cita informācija: a) Ansar al-Shari'a drošības nodaļas vadītājs Tunisijā (AAS-T); b) mātes vārds ir Ourida Bint Mohamed; c) 2004. gada 1. decembrī deportēts no Itālijas uz Tunisiju; d) 2013. gada augustā arestēts Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.”; |
| --- | --- |

5)

ierakstu “Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi). Adrese: a) 23, 50th Steet, Zehrouni, Tunisa, Tunisija. Dzimšanas datums: 11.12.1974. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L191609 (Tunisijas pase, izdota 28.2.1996., derīga līdz 27.2.2001.). Valsts identifikācijas Nr.: 04643632, izdots 18.6.1999. Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: DAOMMD74T11Z352Z; b) mātes vārds ir Ourida Bint Mohamed; c) 1.12.2004. deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi

Mohamed Ben Belkacem Aouadi

Fathi Hannachi

Zehrouni, Tunisa

Ourida Bint Mohamed

“Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi (alias a) Mohamed Ben Belkacem Aouadi, b) Fathi Hannachi.) Dzimšanas datums: 11.12.1974. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: a) L 191609 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 28.2.1996., derīga līdz 27.2.2001.), b) 04643632 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 1999. gada 18. jūnijā), c) DAOMMD74T11Z352Z (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: 50th Street, Number 23, Zehrouni, Tunisa, Tunisija. Cita informācija: a) Ansar al-Shari'a drošības nodaļas vadītājs Tunisijā (AAS-T); b) mātes vārds ir Ourida Bint Mohamed; c) 2004. gada 1. decembrī deportēts no Itālijas uz Tunisiju; d) 2013. gada augustā arestēts Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.”;

Mohamed Ben Belgacem Ben Abdallah Al-Aouadi

Mohamed Ben Belkacem Aouadi

Fathi Hannachi

Zehrouni, Tunisa

Ansar al-Shari'a

AAS-T

Ourida Bint Mohamed

| 6) | ierakstu “Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Ben Soltane (alias Zakariya). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 14.7.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M408665 (Tunisijas pase izdota 4.10.2000., kuras termiņš beidzās 3.10.2005.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BNSDLA70L14Z352B; b) deportēts no Itālijas uz Tunisiju 28.2.2004. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Hamdi (alias a) Adel ben al-Azhar ben Youssef ben Soltane, b) Zakariya). Dzimšanas datums: 14.7.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: a) M408665 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 4.10.2000., derīga līdz 3.10.2005.); b) W334061 (Tunisijas valsts identifikācijas numurs, izdots 9.3.2011.); c) BNSDLA70L14Z352B (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: Tunisija. Cita informācija: c) 2004. gada 28. februārī deportēts no Itālijas uz Tunisiju; b) kopš 2010. gada janvāra izcieš 12 gadu cietumsodu Tunisijā par dalību teroristu organizācijā ārzemēs; c) 2013. gadā arestēts Tunisijā; d) 2014. gadā juridiski mainījis uzvārdu no Ben Soltane uz Hamdi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.”; |
| --- | --- |

6)

ierakstu “Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Ben Soltane (alias Zakariya). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 14.7.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: M408665 (Tunisijas pase izdota 4.10.2000., kuras termiņš beidzās 3.10.2005.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: BNSDLA70L14Z352B; b) deportēts no Itālijas uz Tunisiju 28.2.2004. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Ben Soltane

Zakariya

“Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Hamdi (alias a) Adel ben al-Azhar ben Youssef ben Soltane, b) Zakariya). Dzimšanas datums: 14.7.1970. Dzimšanas vieta: Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: a) M408665 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 4.10.2000., derīga līdz 3.10.2005.); b) W334061 (Tunisijas valsts identifikācijas numurs, izdots 9.3.2011.); c) BNSDLA70L14Z352B (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: Tunisija. Cita informācija: c) 2004. gada 28. februārī deportēts no Itālijas uz Tunisiju; b) kopš 2010. gada janvāra izcieš 12 gadu cietumsodu Tunisijā par dalību teroristu organizācijā ārzemēs; c) 2013. gadā arestēts Tunisijā; d) 2014. gadā juridiski mainījis uzvārdu no Ben Soltane uz Hamdi. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 3.9.2002.”;

Adel Ben Al-Azhar Ben Youssef Hamdi

Adel ben al-Azhar ben Youssef ben Soltane

Zakariya

Ben Soltane uz Hamdi

| 7) | Ierakstu “Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Adrese: 6 Ibn Al-Haythman Street, Manubah, Tunisa, Tunisia. Dzimšanas datums: 10.2.1968. Dzimšanas vieta: Menzel Jemil Bizerte, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: K929139 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1995., derīga līdz 13.2.2000.). Valsts identifikācijas Nr.: 00319547 (piešķirts 8.12.1994.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSDSBN68B10Z352F; b) mātes vārds ir Beya Al-Saidani; c) 2008. gada 2. jūnijā deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Dzimšanas datums: 10.2.1968. Dzimšanas vieta: Menzel Jemil Bizerte, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: K929139 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 14.2.1995., derīga līdz 13.2.2000.), b) 00319547 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 8.12.1994.), c) SSDSBN68B10Z352F (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: Ibn Al-Haythman Street, Number 6, Manubah, Tunisa, Tunisija. Cita informācija: a) mātes vārds ir Beya Al-Saidani; b) 2008. gada 2. jūnijā deportēts no Itālijas uz Tunisiju; c) 2014. gada augustā arestēts Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 24.4.2002.”; |
| --- | --- |

7)

Ierakstu “Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Adrese: 6 Ibn Al-Haythman Street, Manubah, Tunisa, Tunisia. Dzimšanas datums: 10.2.1968. Dzimšanas vieta: Menzel Jemil Bizerte, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: K929139 (Tunisijas pase, izdota 14.2.1995., derīga līdz 13.2.2000.). Valsts identifikācijas Nr.: 00319547 (piešķirts 8.12.1994.). Cita informācija: a) Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs: SSDSBN68B10Z352F; b) mātes vārds ir Beya Al-Saidani; c) 2008. gada 2. jūnijā deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid

Omar El Mouhajer

Saber

Al-Haythman Street, Manubah, Tunisa, Tunisia

Menzel Jemil Bizerte

Beya Al-Saidani

“Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid (alias a) Omar El Mouhajer, b) Saber). Dzimšanas datums: 10.2.1968. Dzimšanas vieta: Menzel Jemil Bizerte, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: K929139 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 14.2.1995., derīga līdz 13.2.2000.), b) 00319547 (Tunisijas pases numurs, pase izdota 8.12.1994.), c) SSDSBN68B10Z352F (Itālijas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs). Adrese: Ibn Al-Haythman Street, Number 6, Manubah, Tunisa, Tunisija. Cita informācija: a) mātes vārds ir Beya Al-Saidani; b) 2008. gada 2. jūnijā deportēts no Itālijas uz Tunisiju; c) 2014. gada augustā arestēts Tunisijā. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā noteiktā diena: 24.4.2002.”;

Sami Ben Khamis Ben Saleh Elsseid

Omar El Mouhajer

Saber

Menzel Jemil Bizerte

Ibn Al-Haythman Street

Beya Al-Saidani

| 8) | ierakstu “Mohamed Aouani (alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Abu Abda, e) Abu Obeida). Dzimšanas datums: a) 5.2.1970., b) 5.2.1969. Valstspiederība: Tunisijas. Dzimšanas vieta: a) Tripole, Lībija, b) Tunisa, Tunisija. Cita informācija: ķīmijas pasniedzējs; b) 27.8.2006. deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:
  “Mohamed Lakhal (alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Aouani, e) Mohamed Abu Abda, f) Abu Obeida). Dzimšanas datums: a) 5.2.1970., b) 5.2.1969. Dzimšanas vieta: a) Tripole, Lībija, b) Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: W374031 (Tunisijas valsts identifikācijas numurs, izdots 11.4.2011.). Cita informācija: a) ķīmijas pasniedzējs; b) 2006. gada 27. augustā deportēts no Itālijas uz Tunisiju; c) 2014. gadā juridiski mainījis uzvārdu no Aouani uz Lakhal. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” |
| --- | --- |

8)

ierakstu “Mohamed Aouani (alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Abu Abda, e) Abu Obeida). Dzimšanas datums: a) 5.2.1970., b) 5.2.1969. Valstspiederība: Tunisijas. Dzimšanas vieta: a) Tripole, Lībija, b) Tunisa, Tunisija. Cita informācija: ķīmijas pasniedzējs; b) 27.8.2006. deportēts no Itālijas uz Tunisiju. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.” pozīcijā “Fiziskas personas” aizstāj ar šādu ierakstu:

Mohamed Aouani

Lased Ben Heni

Al-As'ad Ben Hani

Mohamed Ben Belgacem Awani

Mohamed Abu Abda

Abu Obeida

“Mohamed Lakhal (alias a) Lased Ben Heni, b) Al-As'ad Ben Hani, c) Mohamed Ben Belgacem Awani, d) Mohamed Aouani, e) Mohamed Abu Abda, f) Abu Obeida). Dzimšanas datums: a) 5.2.1970., b) 5.2.1969. Dzimšanas vieta: a) Tripole, Lībija, b) Tunisa, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: W374031 (Tunisijas valsts identifikācijas numurs, izdots 11.4.2011.). Cita informācija: a) ķīmijas pasniedzējs; b) 2006. gada 27. augustā deportēts no Itālijas uz Tunisiju; c) 2014. gadā juridiski mainījis uzvārdu no Aouani uz Lakhal. Regulas 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 24.4.2002.”

Mohamed Lakhal

Lased Ben Heni

Al-As'ad Ben Hani

Mohamed Ben Belgacem Awani

Mohamed Aouani

Mohamed Abu Abda

Abu Obeida

Aouani

Lakhal

---

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/68

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/65

(2015. gada 16. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. janvāris

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 62,0 |
| EG | 260,4 |
| IL | 127,8 |
| MA | 115,7 |
| TR | 114,9 |
| ZZ | 136,2 |
| 0707 00 05 | JO | 241,9 |
| MA | 66,8 |
| TR | 170,4 |
| ZZ | 159,7 |
| 0709 91 00 | EG | 119,3 |
| ZZ | 119,3 |
| 0709 93 10 | MA | 228,7 |
| TR | 168,5 |
| ZZ | 198,6 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 57,3 |
| TR | 62,5 |
| ZA | 97,5 |
| ZZ | 66,2 |
| 0805 20 10 | IL | 140,0 |
| MA | 87,2 |
| ZZ | 113,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 102,7 |
| KR | 153,2 |
| MA | 82,2 |
| TR | 116,8 |
| ZZ | 113,7 |
| 0805 50 10 | TR | 69,7 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | BR | 65,5 |
| CL | 84,5 |
| US | 151,8 |
| ZZ | 100,6 |
| 0808 30 90 | CN | 92,1 |
| TR | 108,4 |
| US | 138,7 |
| ZZ | 113,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

62,0

EG

260,4

IL

127,8

MA

115,7

TR

114,9

ZZ

136,2

0707 00 05

JO

241,9

MA

66,8

TR

170,4

ZZ

159,7

0709 91 00

EG

119,3

ZZ

119,3

0709 93 10

MA

228,7

TR

168,5

ZZ

198,6

0805 10 20

EG

47,4

MA

57,3

TR

62,5

ZA

97,5

ZZ

66,2

0805 20 10

IL

140,0

MA

87,2

ZZ

113,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

102,7

KR

153,2

MA

82,2

TR

116,8

ZZ

113,7

0805 50 10

TR

69,7

ZZ

69,7

0808 10 80

BR

65,5

CL

84,5

US

151,8

ZZ

100,6

0808 30 90

CN

92,1

TR

108,4

US

138,7

ZZ

113,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/70

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/66

(2015. gada 16. janvāris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 1. līdz 7. janvārim 2015 ir iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz ķiplokiem atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 341/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas ķiploku importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 341/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas ķiploku importam.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti “A” importa licenču pieteikumos, kas iesniegti 2015. gada janvāra pirmajās septiņās kalendārajās dienās par apakšperiodu no 2015. gada 1. marta līdz 31. maijam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu “A” importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti “A” importa licenču pieteikumos, kas iesniegti 2015. gada janvāra pirmajās septiņās kalendārajās dienās par apakšperiodu no 2015. gada 1. marta līdz 31. maijam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu “A” importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti “A” importa licenču pieteikumos, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 341/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. marta līdz 31. maijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 29. marta Regula (EK) Nr. 341/2007, ar ko atver tarifu kvotas un nosaka to administrēšanu, un ievieš ievešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu sistēmu attiecībā uz ķiplokiem un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem, kas ievesti no trešām valstīm (OV L 90, 30.3.2007., 12. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. marta līdz 31. maijam
  (%) |
| --- | --- | --- |
| Argentīna | | |
| — | Tradicionālie importētāji |

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2015. gada 1. marta līdz 31. maijam

(%)

Argentīna

—

Tradicionālie importētāji

09.4104

—

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4099

—

Ķīna

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4105

60,163501

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4100

0,434491

Citas trešās valstis

| — | Tradicionālie importētāji |
| --- | --- |

—

Tradicionālie importētāji

09.4106

—

| — | Jaunie importētāji |
| --- | --- |

—

Jaunie importētāji

09.4102

—

---

LĒMUMI

| 17.1.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 11/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.1.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 11/72

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2015/67 (EUCAP SAHEL MALI/1/2015)

(2015. gada 14. janvāris),

ar kuru pagarina Eiropas Savienības KDAP misijas Mali (EUCAP Sahel Mali) vadītāja pilnvaru termiņu

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (1) un jo īpaši tā 7. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmumu 2014/219/KĀDP, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas EUCAP Sahel Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmumu 2014/219/KĀDP, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas EUCAP Sahel Mali politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | PDK 2014. gada 26. maijā pieņēma Lēmumu EUCAP Sahel Mali/1/2014 (2), ieceļot Albrecht CONZE kungu par EUCAP Sahel Mali misijas vadītāju uz laikposmu no 2014. gada 26. maija līdz 2015. gada 14. janvārim. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2014. gada 26. maijā pieņēma Lēmumu EUCAP Sahel Mali/1/2014 (2), ieceļot Albrecht CONZE kungu par EUCAP Sahel Mali misijas vadītāju uz laikposmu no 2014. gada 26. maija līdz 2015. gada 14. janvārim.

| (3) | Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ierosinājusi pagarināt EUCAP Sahel Mali misijas vadītāja Albrecht CONZE kunga pilnvaru termiņu uz laikposmu no 2015. gada 15. janvāra līdz 2015. gada 14. jūnijam, |
| --- | --- |

(3)

Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos ir ierosinājusi pagarināt EUCAP Sahel Mali misijas vadītāja Albrecht CONZE kunga pilnvaru termiņu uz laikposmu no 2015. gada 15. janvāra līdz 2015. gada 14. jūnijam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo EUCAP Sahel Mali misijas vadītāja Albrecht CONZE kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2015. gada 14. jūnijam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 14. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums EUCAP Sahel Mali/1/2014 (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības KDAP misijas Mali (EUCAP Sahel Mali) vadītāja iecelšanu (OV L 164, 3.6.2014., 43. lpp.).

2

EUCAP Sahel Mali

---