# Euroopa Liidu L 30/4. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 30 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide4. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 30

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide4. veebruar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC | 21 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks
   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides | 52 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008, 20. detsember 2007, millega luuakse ühisettevõte ENIAC

21

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks
   (
  1
  )

(
  1

38

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008, 20. detsember 2007, millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides

52

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 4.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 71/2008,

20. detsember 2007,

millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 171 ja 172,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (1) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormide tegevusest ning hõlmavad oma vastava valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (1) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormide tegevusest ning hõlmavad oma vastava valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (2) (edaspidi eriprogramm „Koostöö”), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (2) (edaspidi eriprogramm „Koostöö”), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

| (3) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua Euroopas soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, eesmärgiga suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(3)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevas Lissaboni tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua Euroopas soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, eesmärgiga suurendada Euroopa Liidu konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

| (4) | Nõukogu rõhutas oma 13. mai 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes vajadust töötada välja järelmeetmed tegevuskava jaoks, mis käsitleb 3 % SKPst eraldamist teadusuuringutele ja innovatsioonile, sealhulgas töötada välja uued algatused, mille eesmärk on tugevdada tööstusharu ja avaliku sektori koostööd teadusuuringute rahastamisel, et parandada eri riikide avaliku ja erasektori vahelisi sidemeid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu rõhutas oma 13. mai 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes vajadust töötada välja järelmeetmed tegevuskava jaoks, mis käsitleb 3 % SKPst eraldamist teadusuuringutele ja innovatsioonile, sealhulgas töötada välja uued algatused, mille eesmärk on tugevdada tööstusharu ja avaliku sektori koostööd teadusuuringute rahastamisel, et parandada eri riikide avaliku ja erasektori vahelisi sidemeid.

| (5) | Nõukogu kutsus oma 4. detsembri 2006. aasta ja 19. veebruari 2007. aasta järeldustes ning Euroopa Ülemkogu oma 9. märtsi 2007. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks selliste algatuste elluviimiseks, mis on jõudnud sobivasse valmidusetappi. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kutsus oma 4. detsembri 2006. aasta ja 19. veebruari 2007. aasta järeldustes ning Euroopa Ülemkogu oma 9. märtsi 2007. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks selliste algatuste elluviimiseks, mis on jõudnud sobivasse valmidusetappi.

| (6) | Euroopa lennunduse tehnoloogiaplatvorm Euroopa lennundusalaste teadusuuringute nõuandekomisjon („ACARE”) on koostanud strateegiliste teadusuuringute kava, milles lennunduse keskkonnamõjude vähendamine oli määratletud ühe tähtsama eesmärgina. Kavas leiti ühtlasi, et CO2 heite 50 % vähendamise, NOx heite 80 % vähendamise ja tajutava välise müra 50 % vähendamise eesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks ning õhusõidukite ja nendega seotud toodete tootmise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamise keskkonnamõju tõhusamaks vähendamiseks on vaja teha suuri muudatusi tehnoloogias. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa lennunduse tehnoloogiaplatvorm Euroopa lennundusalaste teadusuuringute nõuandekomisjon („ACARE”) on koostanud strateegiliste teadusuuringute kava, milles lennunduse keskkonnamõjude vähendamine oli määratletud ühe tähtsama eesmärgina. Kavas leiti ühtlasi, et CO2 heite 50 % vähendamise, NOx heite 80 % vähendamise ja tajutava välise müra 50 % vähendamise eesmärkide saavutamiseks 2020. aastaks ning õhusõidukite ja nendega seotud toodete tootmise, hooldamise ja kasutuselt kõrvaldamise keskkonnamõju tõhusamaks vähendamiseks on vaja teha suuri muudatusi tehnoloogias.

| (7) | ACARE strateegiliste teadusuuringute kavas määratletud õhutranspordisüsteemi keskkonnaprobleemidega tegelemiseks on vaja nii suuri jõupingutusi, et ühisettevõtte loomine on põhjendatud kui sobiv vahend asjakohaste teadusuuringute koordineerimiseks. |
| --- | --- |

(7)

ACARE strateegiliste teadusuuringute kavas määratletud õhutranspordisüsteemi keskkonnaprobleemidega tegelemiseks on vaja nii suuri jõupingutusi, et ühisettevõtte loomine on põhjendatud kui sobiv vahend asjakohaste teadusuuringute koordineerimiseks.

| (8) | Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks leevendama erinevaid turutõrkeriske, mis takistavad lennundusalastesse teadusuuringutesse üldiselt ja eelkõige keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiasse erainvesteeringute tegemist. See peaks võimaldama integreerimise ja tutvustused süsteemi kui terviku tasandil, vähendades sellega uutesse keskkonnasõbralikesse lennundustoodetesse tehtavate erainvesteeringutega kaasnevaid riske. See peaks ergutama erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse keskkonnasõbralike tehnoloogiate väljaarendamiseks Euroopa Liidus, kõrvaldades olemasolevad teadus- ja arendustegevuse ja keskkonnaalased kõrvalmõjud. |
| --- | --- |

(8)

Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks leevendama erinevaid turutõrkeriske, mis takistavad lennundusalastesse teadusuuringutesse üldiselt ja eelkõige keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiasse erainvesteeringute tegemist. See peaks võimaldama integreerimise ja tutvustused süsteemi kui terviku tasandil, vähendades sellega uutesse keskkonnasõbralikesse lennundustoodetesse tehtavate erainvesteeringutega kaasnevaid riske. See peaks ergutama erainvesteeringuid teadus- ja arendustegevusse keskkonnasõbralike tehnoloogiate väljaarendamiseks Euroopa Liidus, kõrvaldades olemasolevad teadus- ja arendustegevuse ja keskkonnaalased kõrvalmõjud.

| (9) | Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks kiirendama keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogia arendamist ja võimalikult peatset kasutuselevõttu Euroopa Liidus, mis aitab panustada Euroopa strateegilistesse keskkonnaalastesse ja sotsiaalsetesse prioriteetidesse koostoimes jätkusuutliku majanduskasvuga. |
| --- | --- |

(9)

Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks kiirendama keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogia arendamist ja võimalikult peatset kasutuselevõttu Euroopa Liidus, mis aitab panustada Euroopa strateegilistesse keskkonnaalastesse ja sotsiaalsetesse prioriteetidesse koostoimes jätkusuutliku majanduskasvuga.

| (10) | Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks olema kõiki tähtsamaid sidusrühmi ühendav avaliku ja erasektori partnerlus. Võttes arvesse selle partnerluse pikaajalisust, finantsvahendite vajalikku koondamist ja kättesaadavust, vajadust kõrgete teaduslike ja tehniliste eriteadmiste järele, sealhulgas vajadust suure teadmistehulga haldamise ning asjakohaste intellektuaalomandi õigusi käsitlevate eeskirjade järele, on väga oluline asutada juriidiline isik, kes oleks võimeline tagama ühisele tehnoloogiaalgatusele Clean Sky eraldatud summade koordineeritud kasutamise ja tõhusa haldamise. Seepärast on asjakohane asutada asutamislepingu artikli 171 alusel ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky”). |
| --- | --- |

(10)

Ühine tehnoloogiaalgatus Clean Sky peaks olema kõiki tähtsamaid sidusrühmi ühendav avaliku ja erasektori partnerlus. Võttes arvesse selle partnerluse pikaajalisust, finantsvahendite vajalikku koondamist ja kättesaadavust, vajadust kõrgete teaduslike ja tehniliste eriteadmiste järele, sealhulgas vajadust suure teadmistehulga haldamise ning asjakohaste intellektuaalomandi õigusi käsitlevate eeskirjade järele, on väga oluline asutada juriidiline isik, kes oleks võimeline tagama ühisele tehnoloogiaalgatusele Clean Sky eraldatud summade koordineeritud kasutamise ja tõhusa haldamise. Seepärast on asjakohane asutada asutamislepingu artikli 171 alusel ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky”).

| (11) | Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on tegelda innovatiivsete keskkonnasõbralike tehnoloogiate rakendamisega tsiviilõhutranspordi kõikides segmentides, sealhulgas suurte äriotstarbeliste õhusõidukite, piirkondlike õhusõidukite ja tiivikõhusõidukite segmentides, ning kõikides tugitehnoloogiates, näiteks mootorite, süsteemide ja materjalide kasutuseaga seotud tehnoloogiates. Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse tulemusel valmivad kõikides teadusuuringute valdkondades täismõõtmelised katseeksemplarid, mida tuleb katsetada kas lennu ajal või maa peal, lähtudes terviklikust lähenemisviisist ning tehnoloogia arengu ja mõju jälgimisest. |
| --- | --- |

(11)

Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on tegelda innovatiivsete keskkonnasõbralike tehnoloogiate rakendamisega tsiviilõhutranspordi kõikides segmentides, sealhulgas suurte äriotstarbeliste õhusõidukite, piirkondlike õhusõidukite ja tiivikõhusõidukite segmentides, ning kõikides tugitehnoloogiates, näiteks mootorite, süsteemide ja materjalide kasutuseaga seotud tehnoloogiates. Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse tulemusel valmivad kõikides teadusuuringute valdkondades täismõõtmelised katseeksemplarid, mida tuleb katsetada kas lennu ajal või maa peal, lähtudes terviklikust lähenemisviisist ning tehnoloogia arengu ja mõju jälgimisest.

| (12) | Ühisettevõte Clean Sky tuleks asutada kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks, et tagada seitsmenda raamprogrammi käigus alustatud, kuid veel lõpetamata teadusuuringute asjakohane juhtimine, sealhulgas ühisettevõtte Clean Sky liikmete ja ühisettevõttes osalejate tulemuste kasutamine. Ühisettevõte ei rahasta siiski tulemuste kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

Ühisettevõte Clean Sky tuleks asutada kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks, et tagada seitsmenda raamprogrammi käigus alustatud, kuid veel lõpetamata teadusuuringute asjakohane juhtimine, sealhulgas ühisettevõtte Clean Sky liikmete ja ühisettevõttes osalejate tulemuste kasutamine. Ühisettevõte ei rahasta siiski tulemuste kasutamist.

| (13) | Ühisettevõtte Clean Sky liikmeteks peaksid olema Euroopa Ühendus, keda esindab avaliku sektori esindajana komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmed. |
| --- | --- |

(13)

Ühisettevõtte Clean Sky liikmeteks peaksid olema Euroopa Ühendus, keda esindab avaliku sektori esindajana komisjon, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmed.

| (14) | Ühisettevõte Clean Sky peaks olema avatud uutele liikmetele. |
| --- | --- |

(14)

Ühisettevõte Clean Sky peaks olema avatud uutele liikmetele.

| (15) | Ühisettevõtte Clean Sky peaksid looma ühendused ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele. |
| --- | --- |

(15)

Ühisettevõtte Clean Sky peaksid looma ühendused ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvele.

| (16) | Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid on kirjutanud alla vastastikuse mõistmise memorandumile, mis kohustab nende vastavaid äriühinguid osalema ühisettevõtte Clean Sky tehnilistes, juhtimisalastes ja finantsaspektides kogu selle tegutsemise jooksul. Kõik toetajaliikmed on kohustunud osalema ühisettevõtte Clean Sky rahastamises minimaalsel tasemel kogu selle tegutsemise jooksul. |
| --- | --- |

(16)

Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid on kirjutanud alla vastastikuse mõistmise memorandumile, mis kohustab nende vastavaid äriühinguid osalema ühisettevõtte Clean Sky tehnilistes, juhtimisalastes ja finantsaspektides kogu selle tegutsemise jooksul. Kõik toetajaliikmed on kohustunud osalema ühisettevõtte Clean Sky rahastamises minimaalsel tasemel kogu selle tegutsemise jooksul.

| (17) | Teadusuuringuid tuleks rahastada ühenduse vahenditest ning teiste liikmete vahenditest vähemalt samal tasemel. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja Euroopa Komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(17)

Teadusuuringuid tuleks rahastada ühenduse vahenditest ning teiste liikmete vahenditest vähemalt samal tasemel. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahastamine, eelkõige EIP ja Euroopa Komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale.

| (18) | Ühisettevõtte Clean Sky jooksvaid kulusid peaksid Euroopa Ühendus ja ühisettevõtte teised liikmed võrdselt rahastama. |
| --- | --- |

(18)

Ühisettevõtte Clean Sky jooksvaid kulusid peaksid Euroopa Ühendus ja ühisettevõtte teised liikmed võrdselt rahastama.

| (19) | Ühisettevõte Clean Sky peaks toetama integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhte ja konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmeid nende vastutada olevate teadusuuringute läbiviimisel. |
| --- | --- |

(19)

Ühisettevõte Clean Sky peaks toetama integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhte ja konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmeid nende vastutada olevate teadusuuringute läbiviimisel.

| (20) | Ühisettevõte Clean Sky peaks olema vajaduse korral suuteline korraldama teadusuuringute toetamiseks projektikonkursse. |
| --- | --- |

(20)

Ühisettevõte Clean Sky peaks olema vajaduse korral suuteline korraldama teadusuuringute toetamiseks projektikonkursse.

| (21) | Ühisettevõtte Clean Sky raames läbiviidavate teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika aluspõhimõtteid. |
| --- | --- |

(21)

Ühisettevõtte Clean Sky raames läbiviidavate teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika aluspõhimõtteid.

| (22) | Ühisettevõte Clean Sky peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) (edaspidi „finantsmäärus”), artikli 185 lõikele 1 ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (4). |
| --- | --- |

(22)

Ühisettevõte Clean Sky peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) (edaspidi „finantsmäärus”), artikli 185 lõikele 1 ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (4).

| (23) | Et tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse Clean Sky värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad”). |
| --- | --- |

(23)

Et tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse Clean Sky värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad”).

| (24) | Ühisettevõtte Clean Sky töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määrusele lisatud ühisettevõtte Clean Sky põhikirjas. |
| --- | --- |

(24)

Ühisettevõtte Clean Sky töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määrusele lisatud ühisettevõtte Clean Sky põhikirjas.

| (25) | Komisjonile tuleks anda eriülesanded seoses avaliku sektori vahendite üle järelevalve teostamise ja ühisettevõttes ühenduse huvide kaitsmisega. |
| --- | --- |

(25)

Komisjonile tuleks anda eriülesanded seoses avaliku sektori vahendite üle järelevalve teostamise ja ühisettevõttes ühenduse huvide kaitsmisega.

| (26) | Ühisettevõte Clean Sky peaks oma edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(26)

Ühisettevõte Clean Sky peaks oma edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (27) | Ühisettevõte Clean Sky peaks kasutama mitmeid väliseid nõuandvaid organeid, sealhulgas riikide esindajate rühma ja Euroopa lennunduse tehnoloogiaplatvormi ACARE, ning säilitama riikide esindajate rühmaga korrapärased kontaktid. |
| --- | --- |

(27)

Ühisettevõte Clean Sky peaks kasutama mitmeid väliseid nõuandvaid organeid, sealhulgas riikide esindajate rühma ja Euroopa lennunduse tehnoloogiaplatvormi ACARE, ning säilitama riikide esindajate rühmaga korrapärased kontaktid.

| (28) | Juriidilise isikuna vastutab ühisettevõte Clean Sky oma toimingute eest. Kõikides ühisettevõtte Clean Sky sõlmitud toetuslepingutes või lepingutes võib sätestada, et lepingutega seotud vaidluste lahendamisel kuulub pädevus Euroopa Kohtule. |
| --- | --- |

(28)

Juriidilise isikuna vastutab ühisettevõte Clean Sky oma toimingute eest. Kõikides ühisettevõtte Clean Sky sõlmitud toetuslepingutes või lepingutes võib sätestada, et lepingutega seotud vaidluste lahendamisel kuulub pädevus Euroopa Kohtule.

| (29) | Ühisettevõtte Clean Sky intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist. |
| --- | --- |

(29)

Ühisettevõtte Clean Sky intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist.

| (30) | Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (6)11. novembri 1996. aasta nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja mis tahes muu eeskirjade eiramiste eest, (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (8). |
| --- | --- |

(30)

Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (6)11. novembri 1996. aasta nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja mis tahes muu eeskirjade eiramiste eest, (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (8).

| (31) | Ühisettevõtte Clean Sky asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte Clean Sky asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. |
| --- | --- |

(31)

Ühisettevõtte Clean Sky asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte Clean Sky asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.

| (32) | Ühisettevõte Clean Sky tuleks asutada Belgias Brüsselis. Ühisettevõtte Clean Sky ja Belgia vahel tuleks sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele Clean Sky antavat muud toetust. |
| --- | --- |

(32)

Ühisettevõte Clean Sky tuleks asutada Belgias Brüsselis. Ühisettevõtte Clean Sky ja Belgia vahel tuleks sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele Clean Sky antavat muud toetust.

| (33) | Kuna meetme eesmärki, milleks on ühisettevõtte Clean Sky asutamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste vahendite sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(33)

Kuna meetme eesmärki, milleks on ühisettevõtte Clean Sky asutamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste vahendite sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühisettevõtte asutamine

1.   Ühise tehnoloogialgatuse Clean Sky rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte Clean Sky”) kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

2.   Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis.

Artikkel 2

Ühisettevõtte eesmärgid

1.   Ühisettevõte Clean Sky aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport (sealhulgas lennundus)” rakendamisele.

2.   Ühisettevõttel Clean Sky on järgmised eesmärgid:

| a) | kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta; |
| --- | --- |

a)

kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta;

| b) | tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas;

| c) | luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel; |
| --- | --- |

c)

luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonnamõju müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel;

| d) | kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

d)

kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet.

Artikkel 3

Õiguslik seisund

Ühisettevõte Clean Sky on ühenduse asutus ja tal on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel Clean Sky on igas ühenduse liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 4

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse I lisas esitatud ühisettevõtte Clean Sky põhikiri, mis moodustab käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 5

Ühenduse toetus

1.   Ühenduse maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele Clean Sky katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud ja selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teemale „Transport” eraldatud eelarveassigneeringutest, kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b sätetega.

2.   Vajaduse korral hõlmab ühenduse toetus ühisettevõtte Clean Sky teadusuuringute rahastamiseks ka avatud projektikonkursside alusel valitud projektide rahastamist.

Sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte Clean Sky poolt projektikonkurssidele avaliku sektori rahastamise jaotamisel järgitakse kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet.

Seda rahastamist võib taotleda iga liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis registreeritud avaliku või erasektori isik.

3.   Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mis sõlmitakse ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõte Clean Sky vahel.

4.   Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid on vähemalt võrdsed ühenduse toetusega, välja arvatud projektikonkursside alusel ühisettevõtte Clean Sky teadusuuringuteks eraldatud summad.

Artikkel 6

Finantseeskirjad

1.   Ühisettevõte Clean Sky võtab vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 lõikele 1. Need võivad kõrvale kalduda komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002, raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (9) kui ühisettevõtte Clean Sky tegevusega seotud konkreetsed vajadused seda nõuavad ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   Ühisettevõttel Clean Sky on oma siseauditi üksus.

Artikkel 7

Töötajad

1.   Ühisettevõtte Clean Sky töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse personalieeskirju ning ühenduste institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja põhikirja artikli 7 lõike 3 kohaldamist, kasutab ühisettevõte Clean Sky oma töötajate suhtes volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning lepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu personalieeskirjade artiklis 110 osutatud vajalikud rakendusmeetmed.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte Clean Sky ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

5.   Ühisettevõtte Clean Sky personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest, kellega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida võib pikendada ainult ühe korra kindlaksmääratud ajaks. Teenistuses oleku kogukestus ei ületa seitset aastat ja ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.

6.   Kõik personalikulud kannab ühisettevõte Clean Sky.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

Ühisettevõte Clean Sky ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 9

Vastutus

1.   Ühisettevõtte Clean Sky lepingulist vastutust reguleeritakse asjakohaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte Clean Sky kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki ühisettevõtte Clean Sky makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte Clean Sky kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte rahalistest vahenditest.

4.   Ühisettevõte Clean Sky kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:

| a) | liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

a)

liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

| b) | vaidluste lahendamine ühisettevõtte Clean Sky sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel; |
| --- | --- |

b)

vaidluste lahendamine ühisettevõtte Clean Sky sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

| c) | asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte Clean Sky, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte Clean Sky, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

| d) | ühisettevõte Clean Sky töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

d)

ühisettevõte Clean Sky töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Käesoleva määruse või muude ühenduse õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse ühisettevõtte Clean Sky asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Aruandlus, hindamine ja eelarve täitmine

1.   Komisjon esitab nõukogule ja Euroopa Parlamendile igal aastal aruande ühisettevõtte Clean Sky edusammude kohta. Aruanne sisaldab rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja samuti riigipõhiseid statistilisi andmeid. Vajaduse korral antakse selles iga-aastases aruandes eelkõige hinnang põhikirja artikli 8 lõikes 1 osutatud tehnoloogia hindamisvahendi tulemuste kohta.

2.   Kolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kuid igal juhul hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja edaspidi 31. detsembriks 2013 viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte Clean Sky hindamise, tuginedes ühisettevõttega Clean Sky peetud konsultatsioonide tulemusel kokkulepitud tingimustele. Need hindamised hõlmavad ühisettevõtte Clean Sky kvaliteedi ja tõhususe ning eesmärkide täitmisel saavutatud edusammude hindamist. Komisjon edastab nõukogule hindamistulemused koos omapoolsete märkustega ning vajaduse korral oma ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks, sealhulgas ettepaneku ühisettevõtte tegevuse võimaliku ennetähtaegse lõpetamise kohta.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte Clean Sky lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Ühisettevõtte Clean Sky eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirjades ettenähtud menetlusele.

Artikkel 12

Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed

1.   Ühisettevõte Clean Sky tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.

2.   Kui liikmed avastavad rikkumised, jääb neile õigus vähendada järgmisi ühisettevõttele Clean Sky tehtavaid osamakseid või nende maksmine peatada või nõuda sisse alusetult makstud summad.

3.   Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

4.   Ühisettevõte Clean Sky teeb ühisettevõtte Clean Sky avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid.

5.   Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada ühisettevõtte Clean Sky rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte Clean Sky, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

6.   Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) (10) on ühisettevõtte ja selle töötajate suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist ühineb ühisettevõte Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdluseid. Ühisettevõte Clean Sky võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi läbiviidavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, tagab ühisettevõte Clean Sky sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada selle liikmete või ühisettevõtte Clean Sky tegevuses osalejate huve.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   Ühisettevõtte Clean Sky valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (11).

2.   Ühisettevõte Clean Sky võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu 7. augustiks 2008.

3.   Ühisettevõtte Clean Sky poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt EÜ asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

4.   Ühisettevõte Clean Sky võtab vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) (12) rakendamise praktilise korra enne 7. augustit 2008.

Artikkel 15

Intellektuaalomand

Ühisettevõte Clean Sky võtab vastu uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad selged eeskirjad, nagu need on sätestatud põhikirja artiklis 23 ja mis tuginevad määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega vajaduse korral tagatakse käesoleva määruse alusel läbiviidavate teadusuuringute tulemusel loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine.

Artikkel 16

Ettevalmistavad meetmed

1.   Komisjon vastutab ühisettevõtte Clean Sky asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Ta võtab vastavalt ühenduse õigusele ning koostöös teiste asutajaliikmetega ja juhatust kaasates kõik vajalikud meetmed.

2.   Kuni tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt põhikirja artikli 7 lõike 3 punktile a, võib komisjon määrata sel eesmärgil ajutiselt ametisse piiratud arvu oma ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide ühisettevõtte Clean Sky eelarves ettenähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast ühisettevõtte Clean Sky ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja võib lubada kõikide ühisettevõtte Clean Sky üldeelarves ettenähtud krediidiga kaetud maksete tegemist.

Artikkel 17

Asukohariigi toetus

Ühisettevõtte Clean Sky ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele Clean Sky antavat muud toetust.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86, parandatud väljaandes ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 337/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 1).

5

(6)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

6

(7)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

7

(8)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

9

(10)  Komisjoni 28. aprilli 1999. aasta otsus 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20).

10

(11)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

11

(12)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

12

---

I LISA

ÜHISETTEVÕTTE CLEAN SKY PÕHIKIRI

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas põhikirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „toetajaliige” – osalemiskutse tulemusel valitud juriidiline isik, kes võtab endale kohustuse toetada kogu ühisettevõtte tegutsemise ajal integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna eelarvet kindlaksmääratud miinimumsummaga; |
| --- | --- |

a)

„toetajaliige” – osalemiskutse tulemusel valitud juriidiline isik, kes võtab endale kohustuse toetada kogu ühisettevõtte tegutsemise ajal integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna eelarvet kindlaksmääratud miinimumsummaga;

| b) | „projektikonkursid” – konkreetsete ülesannete läbiviimiseks korraldatavad avatud projektikonkursid, mille käigus valitakse konkursi alusel välja partnerid; |
| --- | --- |

b)

„projektikonkursid” – konkreetsete ülesannete läbiviimiseks korraldatavad avatud projektikonkursid, mille käigus valitakse konkursi alusel välja partnerid;

| c) | „hankekonkursid” – integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkondade juhtide või toetajaliikmete poolt väljakuulutatud hankekonkursid konkreetsete ülesannete läbiviimiseks allhanke korras; |
| --- | --- |

c)

„hankekonkursid” – integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkondade juhtide või toetajaliikmete poolt väljakuulutatud hankekonkursid konkreetsete ülesannete läbiviimiseks allhanke korras;

| d) | „integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkond” – üks kuuest ühisettevõttega Clean Sky hõlmatavatest tehnoloogiavaldkondadest; |
| --- | --- |

d)

„integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkond” – üks kuuest ühisettevõttega Clean Sky hõlmatavatest tehnoloogiavaldkondadest;

| e) | „integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna juht” – üks kuuest integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna kaasjuhist; |
| --- | --- |

e)

„integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna juht” – üks kuuest integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna kaasjuhist;

| f) | „riikide esindajate rühm” – liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

f)

„riikide esindajate rühm” – liikmesriigid ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid;

| g) | „partner” – juriidiline isik, kes on ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise käigus valitud konkreetsete ülesannete läbiviimiseks ning kes ei pea tingimata võtma kohustusi terveks ühisettevõtte tegusemisajaks; |
| --- | --- |

g)

„partner” – juriidiline isik, kes on ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise käigus valitud konkreetsete ülesannete läbiviimiseks ning kes ei pea tingimata võtma kohustusi terveks ühisettevõtte tegusemisajaks;

| h) | „alltöövõtja” – juriidiline isik, kes sooritab integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna juhi või toetajaliikme jaoks ülesandeid lepingu alusel; |
| --- | --- |

h)

„alltöövõtja” – juriidiline isik, kes sooritab integreeritud tehnoloogia tutvustamisvaldkonna juhi või toetajaliikme jaoks ülesandeid lepingu alusel;

| i) | „tehnoloogia hindamisvahend” – vastavalt artikli 8 lõikele 1 kehtestatud keskne tegevus. |
| --- | --- |

i)

„tehnoloogia hindamisvahend” – vastavalt artikli 8 lõikele 1 kehtestatud keskne tegevus.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

Pidades silmas ühisettevõtte Clean Sky eesmärkide saavutamist, on tema põhiülesanded ja põhitegevus järgmised:

| a) | ühendada mitu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda rõhuasetusega innovatiivsetel tehnoloogiatel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel; |
| --- | --- |

a)

ühendada mitu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda rõhuasetusega innovatiivsetel tehnoloogiatel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel;

| b) | koondada jõupingutused integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade olulistele tulemustele, mis võivad aidata saavutada Euroopa keskkonna- ja konkurentsialaseid eesmärke; |
| --- | --- |

b)

koondada jõupingutused integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade olulistele tulemustele, mis võivad aidata saavutada Euroopa keskkonna- ja konkurentsialaseid eesmärke;

| c) | täiustada tehnoloogia kontrollimise protsessi tulevikus turu hõlvamist takistavate asjaolude väljaselgitamiseks ja kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

c)

täiustada tehnoloogia kontrollimise protsessi tulevikus turu hõlvamist takistavate asjaolude väljaselgitamiseks ja kõrvaldamiseks;

| d) | ühendada kasutajate vajadused, et juhtida teadus- ja arendustegevuse investeeringud toimivate ja turustatavate lahendusteni; |
| --- | --- |

d)

ühendada kasutajate vajadused, et juhtida teadus- ja arendustegevuse investeeringud toimivate ja turustatavate lahendusteni;

| e) | viia ellu vajalikke teadus- ja arendustegevusi, määrates vajaduse korral toetusi projektikonkursside tulemusel; |
| --- | --- |

e)

viia ellu vajalikke teadus- ja arendustegevusi, määrates vajaduse korral toetusi projektikonkursside tulemusel;

| f) | määrates toetusi liikmete ja projektikonkursside tulemusel valitud teiste isikute läbiviidavate teadusuuringute toetamiseks vastavalt juhatuse poolt kokkulepitavatele avatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

f)

määrates toetusi liikmete ja projektikonkursside tulemusel valitud teiste isikute läbiviidavate teadusuuringute toetamiseks vastavalt juhatuse poolt kokkulepitavatele avatud kriteeriumidele;

| g) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas toetuse saajate nimed ja ühisettevõtte Clean Sky rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

g)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas toetuse saajate nimed ja ühisettevõtte Clean Sky rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| h) | tagada teenus- ja tarnelepingute sõlmimine, korraldades vajaduse korral selleks hankekonkursse; |
| --- | --- |

h)

tagada teenus- ja tarnelepingute sõlmimine, korraldades vajaduse korral selleks hankekonkursse;

| i) | mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; |
| --- | --- |

i)

mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid;

| j) | tagada ühisettevõtte tehnikavaldkonna seotus siseriiklike ja rahvusvaheliste tegevustega, eelkõige ühisettevõtte SESAR tegevustega (1); |
| --- | --- |

j)

tagada ühisettevõtte tehnikavaldkonna seotus siseriiklike ja rahvusvaheliste tegevustega, eelkõige ühisettevõtte SESAR tegevustega (1);

| k) | teavitada korrapäraste koosolekute teel riikide esindajate rühma ja kaasata ACARE; |
| --- | --- |

k)

teavitada korrapäraste koosolekute teel riikide esindajate rühma ja kaasata ACARE;

| l) | teavitada ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest; |
| --- | --- |

l)

teavitada ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest;

| m) | soodustada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; selleks kehtestab ühisettevõte Clean Sky asjakohased kvantitatiivsed sihid kooskõlas seitsmendas raamprogrammis sätestatud sihtidega; |
| --- | --- |

m)

soodustada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; selleks kehtestab ühisettevõte Clean Sky asjakohased kvantitatiivsed sihid kooskõlas seitsmendas raamprogrammis sätestatud sihtidega;

| n) | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega. |
| --- | --- |

n)

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega.

Artikkel 3

Liikmed

1.   Ühisettevõtte Clean Sky asutajaliikmed on:

| a) | Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ning

| b) | alates põhikirja kinnitamisest ühisettevõte Clean Sky; 12 integreeritud tutvustusvaldkonna juhti ja toetajaliiget. |
| --- | --- |

b)

alates põhikirja kinnitamisest ühisettevõte Clean Sky; 12 integreeritud tutvustusvaldkonna juhti ja toetajaliiget.

Komisjonil ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidel on üldine nägemus ühise tehnoloogiaalgatuse tegevusest ja nad vastutavad üldiste strateegiliste otsuste vastuvõtmise eest.

Toetajaliikmed osalevad ühes või mitmes integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas, määravad ühiselt kindlaks nende integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade kohta vastuvõetavad tehnilised otsused ja annavad omalt poolt integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tööprogrammi asjakohase panuse.

Kui esimesest lõigust ei tulene teisiti, on ühisettevõtte asutajaliikmeteks olevad integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja toetajaliikmed loetletud II lisas.

2.   Iga liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis asutatud avaliku või erasektori isik võib taotleda ühisettevõtte Clean Sky liikmestaatust järgmistel tingimustel:

| a) | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidena kohustuvad nad eraldama vahendeid, mis on proportsionaalsed ühise tehnoloogiaalgatuse kogu tegevusega ja sellega kooskõlas; |
| --- | --- |

a)

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidena kohustuvad nad eraldama vahendeid, mis on proportsionaalsed ühise tehnoloogiaalgatuse kogu tegevusega ja sellega kooskõlas;

| b) | toetajaliikmetena puhul moodustab nende kohustus proportsionaalse osa selle integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarvest, milles nad osalevad, ning see kohustus on kooskõlas integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna nõuetega. |
| --- | --- |

b)

toetajaliikmetena puhul moodustab nende kohustus proportsionaalse osa selle integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarvest, milles nad osalevad, ning see kohustus on kooskõlas integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna nõuetega.

3.   Lõikes 1 osutatud asutajaliikmeid ja lõikes 2 osutatud uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks”.

Artikkel 4

Ühinemine ja liikmestaatuse muutmine

Ühinemiseeskirjad

Iga liikmesriigis või seitsmendas raamprogrammiga assotsieerunud riigis asutatud avaliku või erasektori juriidiline isik võib taotleda ühisettevõtte Clean Sky liikmestaatust järgmistel tingimustel:

| — | juriidilised isikud, kes soovivad saada integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhiks või toetajaliikmeks, kiidavad heaks ühisettevõtte Clean Sky põhikirja; |
| --- | --- |

—

juriidilised isikud, kes soovivad saada integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhiks või toetajaliikmeks, kiidavad heaks ühisettevõtte Clean Sky põhikirja;

| — | juriidilised isikud, kes soovivad saada integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhiks, kohustuvad kasutama edaspidi selle tulemusi, toetama ühisettevõtte Clean Sky jooksvate kulude rahastamist proportsionaalselt selle üldeelarvega ja toetama oma juhitavat integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda; |
| --- | --- |

—

juriidilised isikud, kes soovivad saada integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhiks, kohustuvad kasutama edaspidi selle tulemusi, toetama ühisettevõtte Clean Sky jooksvate kulude rahastamist proportsionaalselt selle üldeelarvega ja toetama oma juhitavat integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda;

| — | juriidilised isikud, kes soovivad saada toetajaliikmeks, kohustuvad toetama ühisettevõtet Clean Sky rahaliselt ühes või mitmes integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas vastavalt varem kindlaksmääratud kulukohustuse miinimummäärale, mis on proportsionaalne kõnealuse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarvega, ning toetama ühisettevõtte Clean Sky jooksvate kulude rahastamist. |
| --- | --- |

—

juriidilised isikud, kes soovivad saada toetajaliikmeks, kohustuvad toetama ühisettevõtet Clean Sky rahaliselt ühes või mitmes integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas vastavalt varem kindlaksmääratud kulukohustuse miinimummäärale, mis on proportsionaalne kõnealuse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna eelarvega, ning toetama ühisettevõtte Clean Sky jooksvate kulude rahastamist.

Toetajaliikmete ühinemiskutsete ajendiks on vajadus tagada oluline suutlikkus erinevates integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondades. Vabadest kohtadest antakse teada Clean Sky veebilehel, riikide esindajate rühma ja vajaduse korral muude kanalite kaudu.

Juhatuse otsus

Kõik taotlused ühisettevõttega Clean Sky ühinemiseks esitatakse juhatusele heakskiitmiseks vastavalt artiklis 5 sätestatud menetlusele ning need edastatakse teavitamise eesmärgil riikide esindajate rühmale.

Kõikide teiste juriidiliste isikute ühinemist käsitlevate otsuste tegemisel võtab juhatus arvesse taotleja olulisust ja võimalikku lisandväärtust ühisettevõtte Clean Sky eesmärkide saavutamise suhtes, ning samuti nende suutlikkust väljatöötatud tehnoloogiaid kasutada. Kõikide ühinemistaotluste puhul esitab komisjon nõukogule aegsasti teavet juhatuse arvamuse ja vajaduse korral juhatuse otsuse kohta.

3.   Ühisettevõtte Clean Sky liikmestaatust ei saa ilma juhatuse eelneva kirjaliku nõusolekuta kolmandale isikule üle anda.

Iga liige võib erandlikel asjaoludel ning juhatuse ja asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee kirjalikul nõusolekul ühisettevõttest Clean Sky välja astuda. Pärast väljaastumist vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud kohustused, mis on võetud ühisettevõttega Clean Sky ja teiste liikmetega sõlmitud lepingutega vastavalt käesolevale põhikirjale enne liikme väljaastumist.

Artikkel 5

Ühisettevõtte Clean Sky organid

1.   Ühisettevõtte Clean Sky organid on:

| — | juhatus; |
| --- | --- |

—

juhatus;

| — | tegevdirektor; |
| --- | --- |

—

tegevdirektor;

| — | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteed; |
| --- | --- |

—

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteed;

| — | tehnoloogia hindamisvahendi juhtkomitee ja |
| --- | --- |

—

tehnoloogia hindamisvahendi juhtkomitee ja

| — | üldkoosolek. |
| --- | --- |

—

üldkoosolek.

Riikide esindajate rühm on ühisettevõtte Clean Sky väline nõuandev organ.

2.   Kui teatav ülesanne ei ole antud konkreetselt ühelegi organile, kuulub see juhatuse pädevusse.

3.   Ühisettevõte moodustab vajaduse korral nõuandekomitee, kes nõustab ühisettevõtet Clean Sky ja annab talle soovitusi juhtimis-, finants- ja tehnilistes küsimustes.

Artikkel 6

Juhatus

1.   Juhatus on ühisettevõtte Clean Sky juhtorgan.

Koosseis

Juhatusse kuuluvad järgmiste poolte nimetatud esindajad:

| a) | Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon;

| b) | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid; |
| --- | --- |

b)

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid;

| c) | iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta üks toetajaliige, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja artikli 8 lõike 4 punktis f. |
| --- | --- |

c)

iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna kohta üks toetajaliige, nagu on sätestatud käesoleva põhikirja artikli 8 lõike 4 punktis f.

Otsuste tegemine

Igal juhatuse liikmel on üks võrdne hääl.

Juhatus võtab otsuseid vastu kahe kolmandiku häälteenamusega kõikidest nõuetekohastest häältest. Nõuetekohaste häälte hulka kuuluvad ka koosolekult puuduvate liikmete hääled.

Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eelarveeraldistes muudatuste tegemiseks või eraldiste ümberjaotamiseks nende piires on vajalik kõikide asjaomaste integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide nõusolek.

Eesistumine

| a) | Juhatus nimetab oma esindajate seast esimehe ja aseesimehe. Esimeheks ega aseesimeheks ei saa nimetada komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

a)

Juhatus nimetab oma esindajate seast esimehe ja aseesimehe. Esimeheks ega aseesimeheks ei saa nimetada komisjoni esindajat.

| b) | Juhatuse esimees ja aseesimees valitakse üheks aastaks ja nad võib veel üheks aastaks tagasi valida. |
| --- | --- |

b)

Juhatuse esimees ja aseesimees valitakse üheks aastaks ja nad võib veel üheks aastaks tagasi valida.

Koosolekud

Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.

Juhatuse esimehe või komisjoni või tegevdirektori taotlusel kutsutakse kokku erakorraline koosolek.

Koosolekud toimuvad üldjuhul ühisettevõtte Clean Sky asukohas.

Kui ei ole otsustatud teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel.

Riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana.

Roll ja ülesanded

Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | määratleda strateegiline suunitlus või teha selles muudatusi; |
| --- | --- |

a)

määratleda strateegiline suunitlus või teha selles muudatusi;

| b) | sõlmida, lõpetada ja/või muuta lepinguid; |
| --- | --- |

b)

sõlmida, lõpetada ja/või muuta lepinguid;

| c) | võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirjad; |
| --- | --- |

c)

võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirjad;

| d) | võtta vastu ühisettevõtte Clean Sky eelarve ja raamatupidamise aastaaruanne; |
| --- | --- |

d)

võtta vastu ühisettevõtte Clean Sky eelarve ja raamatupidamise aastaaruanne;

| e) | võtta vastu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eelarveeraldiste muudatused; |
| --- | --- |

e)

võtta vastu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eelarveeraldiste muudatused;

| f) | võtta vastu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade iga-aastased tööprogrammid; |
| --- | --- |

f)

võtta vastu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade iga-aastased tööprogrammid;

| g) | kiita heaks integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja tegevdirektori aastaaruanded ja vaadata läbi teadusuuringute osas tehtud edusammud; |
| --- | --- |

g)

kiita heaks integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja tegevdirektori aastaaruanded ja vaadata läbi teadusuuringute osas tehtud edusammud;

| h) | võtta meetmeid integreeritud tehnoloogiavaldkondade juhtide ja toetajaliikmete vastu, kes ei täida oma kohustusi, ja/või leida kompromiss ühisettevõtte Clean Sky ja mis tahes tema liikme vahelistes vaidlustes; |
| --- | --- |

h)

võtta meetmeid integreeritud tehnoloogiavaldkondade juhtide ja toetajaliikmete vastu, kes ei täida oma kohustusi, ja/või leida kompromiss ühisettevõtte Clean Sky ja mis tahes tema liikme vahelistes vaidlustes;

| i) | osaleda kolmanda instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamises; |
| --- | --- |

i)

osaleda kolmanda instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamises;

| j) | osaleda teise instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade vaheliste vaidluste lahendamises; |
| --- | --- |

j)

osaleda teise instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade vaheliste vaidluste lahendamises;

| k) | võtta vastu uusi integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhte ja toetajaliikmeid ning määrata kindlaks nende kohustuste miinimumtase; |
| --- | --- |

k)

võtta vastu uusi integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhte ja toetajaliikmeid ning määrata kindlaks nende kohustuste miinimumtase;

| l) | viia projektikonkursside teel läbi valikumenetlusi; |
| --- | --- |

l)

viia projektikonkursside teel läbi valikumenetlusi;

| m) | otsustada liikmestaatuse üleandmine; |
| --- | --- |

m)

otsustada liikmestaatuse üleandmine;

| n) | vaadata teise instantsina läbi partnerite valikut puudutavad otsused, mis on vaidlustatud, ja teha uus otsus; |
| --- | --- |

n)

vaadata teise instantsina läbi partnerite valikut puudutavad otsused, mis on vaidlustatud, ja teha uus otsus;

| o) | võtta vastu otsus muudatuste tegemiseks peamistes tulemustes; |
| --- | --- |

o)

võtta vastu otsus muudatuste tegemiseks peamistes tulemustes;

| p) | nimetada ametisse tegevdirektor, pikendada tema mandaati või ta ametist vabastada; |
| --- | --- |

p)

nimetada ametisse tegevdirektor, pikendada tema mandaati või ta ametist vabastada;

| q) | kiita heaks tegevdirektori ettepanekud muudatuste tegemiseks direktoraadi töötajate arvus; |
| --- | --- |

q)

kiita heaks tegevdirektori ettepanekud muudatuste tegemiseks direktoraadi töötajate arvus;

| r) | määratleda tegevdirektori ülesanded ja vastutus, nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 4; |
| --- | --- |

r)

määratleda tegevdirektori ülesanded ja vastutus, nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 4;

| s) | kiita heaks ühisettevõtte Clean Sky kommunikatsiooni- ja teabelevistrateegia; |
| --- | --- |

s)

kiita heaks ühisettevõtte Clean Sky kommunikatsiooni- ja teabelevistrateegia;

| t) | kiita heaks üldsusega konsultatsioonide ja dialoogi pidamise põhimõtted; |
| --- | --- |

t)

kiita heaks üldsusega konsultatsioonide ja dialoogi pidamise põhimõtted;

| u) | edendada personali mitmekesisuse ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

u)

edendada personali mitmekesisuse ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet;

| v) | töötada välja välissuhete strateegia rahvusvaheliseks suhtluseks; |
| --- | --- |

v)

töötada välja välissuhete strateegia rahvusvaheliseks suhtluseks;

| w) | töötada välja eeskirjad mitterahaliste toetuste hindamiseks; |
| --- | --- |

w)

töötada välja eeskirjad mitterahaliste toetuste hindamiseks;

| x) | võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2. |
| --- | --- |

x)

võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord, nagu on osutatud käesoleva määruse artikli 14 lõikes 2.

7.   Ühendusel on vetoõigus kõikide otsuste suhtes, mis on seotud tema finantstoetuse kasutamisega, ühisettevõtte likvideerimise ja tegevuse lõpetamist käsitlevate otsuste suhtes, integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eelarveeraldiste olulisel määral muutmise ja nende piires eraldiste ümberjaotamise suhtes ning punktidega a, b, c, h, k kuni o, p, w ja x seotud otsuste suhtes.

Eeskirjad

Juhatus võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 7

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte Clean Sky igapäevase juhtimise eest ning on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

Tegevdirektor täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult.

Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

2.   Tegevdirektorit abistavad tema ülesannete täitmisel direktoraadi töötajad. Direktoraadi töötajad täidavad kõiki vajalikke tugifunktsioone.

Tegevdirektor valib ja määrab ametisse direktoraadi personali.

Tegevdirektori ametissenimetamine

| a) | Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes perioodikaväljaannetes või veebilehtedel. Pärast tegevdirektori tegevuse hindamist võib juhatus tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks pikendada. |
| --- | --- |

a)

Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes perioodikaväljaannetes või veebilehtedel. Pärast tegevdirektori tegevuse hindamist võib juhatus tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks pikendada.

| b) | Tegevdirektori saab ametist vabastada juhatus. |
| --- | --- |

b)

Tegevdirektori saab ametist vabastada juhatus.

Tegevdirektori roll ja ülesanded

Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised:

| a) | anda aru juhatusele; |
| --- | --- |

a)

anda aru juhatusele;

| b) | koordineerida integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tegevust ja võtta järelmeetmeid (integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade koordineerimiskoosolekute kaudu), koostada tehnilised ja finantsaruanded; |
| --- | --- |

b)

koordineerida integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tegevust ja võtta järelmeetmeid (integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade koordineerimiskoosolekute kaudu), koostada tehnilised ja finantsaruanded;

| c) | teostada järelevalvet integreerimis- ja infovahetustegevuste üle ning vajaduse korral kutsuda kokku koosolekud selliste tegevuste läbivaatamiseks ja neid koosolekuid juhatada; |
| --- | --- |

c)

teostada järelevalvet integreerimis- ja infovahetustegevuste üle ning vajaduse korral kutsuda kokku koosolekud selliste tegevuste läbivaatamiseks ja neid koosolekuid juhatada;

| d) | juhtida tehnoloogia hindamisvahendi juhtkomiteed ning osaleda aktiivse vaatlejana integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteedes; |
| --- | --- |

d)

juhtida tehnoloogia hindamisvahendi juhtkomiteed ning osaleda aktiivse vaatlejana integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteedes;

| e) | teostada järelevalvet selle üle, milliseid edusamme on tehtud integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisel, võttes aluseks tehnoloogia hindamisvahendi hinnangud; |
| --- | --- |

e)

teostada järelevalvet selle üle, milliseid edusamme on tehtud integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisel, võttes aluseks tehnoloogia hindamisvahendi hinnangud;

| f) | jälgida VKEde osalemist, et tagada sihtosalusmääradest kinnipidamine; |
| --- | --- |

f)

jälgida VKEde osalemist, et tagada sihtosalusmääradest kinnipidamine;

| g) | viia läbi projekti- ja hankekonkursse, tuginedes asjakohase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee poolt sätestatule; |
| --- | --- |

g)

viia läbi projekti- ja hankekonkursse, tuginedes asjakohase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee poolt sätestatule;

| h) | vaadata esimese instantsina läbi partneri valikut puudutavad otsused, mis on vaidlustatud; |
| --- | --- |

h)

vaadata esimese instantsina läbi partneri valikut puudutavad otsused, mis on vaidlustatud;

| i) | osaleda teise instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamises; |
| --- | --- |

i)

osaleda teise instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamises;

| j) | osaleda esimese instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade vaheliste vaidluste lahendamises; |
| --- | --- |

j)

osaleda esimese instantsina integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade vaheliste vaidluste lahendamises;

| k) | kontrollida tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja toetajaliikmete rahalisi osamakseid, võrrelda tegelikke ja kavandatud kulutusi ja viia igal aastal läbi rahalise toetuse kontrollimine; |
| --- | --- |

k)

kontrollida tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide ja toetajaliikmete rahalisi osamakseid, võrrelda tegelikke ja kavandatud kulutusi ja viia igal aastal läbi rahalise toetuse kontrollimine;

| l) | koostada aastaeelarved ja need täita ning esindada ühisettevõtet Clean Sky aastaeelarve täitmise aruande kinnitamise menetlusel; |
| --- | --- |

l)

koostada aastaeelarved ja need täita ning esindada ühisettevõtet Clean Sky aastaeelarve täitmise aruande kinnitamise menetlusel;

| m) | esitada juhatusele ja komisjonile tehnilised ja finantsaruanded; |
| --- | --- |

m)

esitada juhatusele ja komisjonile tehnilised ja finantsaruanded;

| n) | koostada koos juhatuse esimehega päevakorrad juhatuse koosolekuteks; |
| --- | --- |

n)

koostada koos juhatuse esimehega päevakorrad juhatuse koosolekuteks;

| o) | osaleda koos komisjoniga riikide esindajate rühma ja ACARE koosolekutel ja anda aru ühisettevõtte Clean Sky tegevuse, sealhulgas VKEsid puudutavate küsimuste kohta; |
| --- | --- |

o)

osaleda koos komisjoniga riikide esindajate rühma ja ACARE koosolekutel ja anda aru ühisettevõtte Clean Sky tegevuse, sealhulgas VKEsid puudutavate küsimuste kohta;

| p) | juhtida ühisettevõtte Clean Sky kommunikatsiooni ja avalikke suhteid, sealhulgas korraldada esitlusi ja teabeleviüritusi; |
| --- | --- |

p)

juhtida ühisettevõtte Clean Sky kommunikatsiooni ja avalikke suhteid, sealhulgas korraldada esitlusi ja teabeleviüritusi;

| q) | korraldada dialooge kasutajate ja asjakohaste huvirühmadega; |
| --- | --- |

q)

korraldada dialooge kasutajate ja asjakohaste huvirühmadega;

| r) | teostada järelevalvet projektikonkursside hindamis- ja valikumenetluste üle; |
| --- | --- |

r)

teostada järelevalvet projektikonkursside hindamis- ja valikumenetluste üle;

| s) | anda aru projekti- ja hankekonkursside tulemuste kohta. |
| --- | --- |

s)

anda aru projekti- ja hankekonkursside tulemuste kohta.

Artikkel 8

Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtkomiteed

Asutamine

Juhatus asutab kõigi kuue integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna jaoks integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomiteed. Moodustatakse järgmised integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnad:

| a) | intelligentsed jäigatiivalised õhusõidukid; |
| --- | --- |

a)

intelligentsed jäigatiivalised õhusõidukid;

| b) | keskkonnasäästlikud piirkondlikud õhusõidukid; |
| --- | --- |

b)

keskkonnasäästlikud piirkondlikud õhusõidukid;

| c) | keskkonnasäästlikud tiivikõhusõidukid; |
| --- | --- |

c)

keskkonnasäästlikud tiivikõhusõidukid;

| d) | süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

d)

süsteemid keskkonnasäästlike operatsioonide jaoks;

| e) | keskkonnasäästlik mootor; |
| --- | --- |

e)

keskkonnasäästlik mootor;

| f) | keskkonnasäästlik projekteerimine. |
| --- | --- |

f)

keskkonnasäästlik projekteerimine.

Kogu ühisettevõtte Clean Sky tegutsemise ajaks luuakse sõltumatu tehnoloogia hindamisvahend. Hindamisvahendi ülesanded on järgmised:

| a) | hinnata konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tehnoloogiliste tulemuste keskkonnamõju; |
| --- | --- |

a)

hinnata konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tehnoloogiliste tulemuste keskkonnamõju;

| b) | anda integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondadele soovitusi keskkonnatulemuslikkuse optimeerimiseks kõikides Clean Sky tegevustes; |
| --- | --- |

b)

anda integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondadele soovitusi keskkonnatulemuslikkuse optimeerimiseks kõikides Clean Sky tegevustes;

| c) | teavitada tegevdirektori kaudu korrapäraselt komisjoni ja riikide esindajate rühma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tehnoloogiliste tulemuste keskkonnamõjust. |
| --- | --- |

c)

teavitada tegevdirektori kaudu korrapäraselt komisjoni ja riikide esindajate rühma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade tehnoloogiliste tulemuste keskkonnamõjust.

Tehnoloogia hindamisvahendi koosseisu ja loomise kohta teeb otsuse juhatus.

Koosseis

Iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee koosseisu kuuluvad:

| a) | esimees – integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhi või juhtide kõrgem esindaja; |
| --- | --- |

a)

esimees – integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhi või juhtide kõrgem esindaja;

| b) | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna iga toetajaliikme ja teiste osalevate integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide esindajad; |
| --- | --- |

b)

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna iga toetajaliikme ja teiste osalevate integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtide esindajad;

| c) | tegevdirektor ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eest vastutav ametnik; |
| --- | --- |

c)

tegevdirektor ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade eest vastutav ametnik;

| d) | komisjoni esindaja vaatlejana, kui see on asjakohane või kui ühisettevõtte Clean Sky tegevdirektor seda taotleb; |
| --- | --- |

d)

komisjoni esindaja vaatlejana, kui see on asjakohane või kui ühisettevõtte Clean Sky tegevdirektor seda taotleb;

| e) | teiste integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid, kes on huvitatud integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tulemustest, kui neile esitatakse vastav kutse. |
| --- | --- |

e)

teiste integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid, kes on huvitatud integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tulemustest, kui neile esitatakse vastav kutse.

Koosolekud

Iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee koosolekud toimuvad vähemalt üks kord iga kolme kuu jooksul.

Asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee esimehe või tegevdirektori taotlusel kutsutakse kokku erakorraline koosolek.

Vastutus

Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee vastutab järgmise eest:

| a) | oma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tehniliste funktsioonide suunamine ja jälgimine ning otsuste vastuvõtmine ühisettevõtte Clean Sky nimel kõikides tehnilistes küsimustes, mis on omased konkreetsele integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnale; |
| --- | --- |

a)

oma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna tehniliste funktsioonide suunamine ja jälgimine ning otsuste vastuvõtmine ühisettevõtte Clean Sky nimel kõikides tehnilistes küsimustes, mis on omased konkreetsele integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnale;

| b) | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna iga-aastaste üksikasjalike tööprogrammide koostamine; |
| --- | --- |

b)

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna iga-aastaste üksikasjalike tööprogrammide koostamine;

| c) | projektikonkursside sisu määratlemine; |
| --- | --- |

c)

projektikonkursside sisu määratlemine;

| d) | välispartnerite valimine sõltumatute ekspertide abiga; |
| --- | --- |

d)

välispartnerite valimine sõltumatute ekspertide abiga;

| e) | hankekonkursside sisu määratlemine koostöös asjaomase liikmega; |
| --- | --- |

e)

hankekonkursside sisu määratlemine koostöös asjaomase liikmega;

| f) | juhatuses toetajaliikmete esindatuse jaoks rotatsioonisüsteemi kehtestamine; selles küsimuses võtavad otsuse vastu üksnes toetajaliikmed; integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidel hääleõigust ei ole; |
| --- | --- |

f)

juhatuses toetajaliikmete esindatuse jaoks rotatsioonisüsteemi kehtestamine; selles küsimuses võtavad otsuse vastu üksnes toetajaliikmed; integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidel hääleõigust ei ole;

| g) | integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

g)

integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade piires vaidluste lahendamine;

| h) | oma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas eelarveeraldiste osas muudatuste tegemine vastavalt artikli 6 lõikele 3. |
| --- | --- |

h)

oma integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas eelarveeraldiste osas muudatuste tegemine vastavalt artikli 6 lõikele 3.

Hääletamine

Iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee võtab otsused vastu lihthäälteenamusega, kusjuures hääli kaalutakse vastavalt juhtkomitee iga liikme poolt integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnale antud rahalisele toetusele. Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidel on vetoõigus nende juhitavate integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee kõikide otsuste suhtes.

Eeskirjad

Iga integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee võtab vastu oma töökorra, mis tugineb ühisele alusele kõigis integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondades ja mis sisaldab üksikasjalikke sätteid integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtide õiguste ja kohustuste, sealhulgas vetoõiguse teostamise suhtes.

Artikkel 9

Üldkoosolek

1.   Üldkoosolek on ühisettevõtte Clean Sky nõuandev organ.

Üldkoosolekul osalevad:

| a) | ühisettevõtte Clean Sky iga liikme üks esindaja; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte Clean Sky iga liikme üks esindaja;

| b) | iga partner. |
| --- | --- |

b)

iga partner.

Koosolekud

Üldkoosolekud toimuvad vähemalt kord aastas.

Erakorraline koosolek kutsutakse kokku vähemalt 30 % üldkoosoleku liikmete taotlusel.

Koosolekud toimuvad üldjuhul Brüsselis.

Ülesanded

Üldkoosolek:

| a) | saab teavet ühisettevõtte Clean Sky olukorra kohta; |
| --- | --- |

a)

saab teavet ühisettevõtte Clean Sky olukorra kohta;

| b) | saab teavet aastaeelarve kohta ja talle esitatakse iga-aastased aruanded ja raamatupidamise aruanded; |
| --- | --- |

b)

saab teavet aastaeelarve kohta ja talle esitatakse iga-aastased aruanded ja raamatupidamise aruanded;

| c) | esitab kahekolmandikulise häälteenamusega juhatusele ja tegevdirektorile soovitusi ja tõstatab probleeme tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes. |
| --- | --- |

c)

esitab kahekolmandikulise häälteenamusega juhatusele ja tegevdirektorile soovitusi ja tõstatab probleeme tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes.

Eeskirjad

Üldkoosolek võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Riikide esindajate rühm

Koosseis

Riikide esindajate rühm koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja igast teisest raamprogrammiga assotsieerunud riigist. Ta valib oma liikmete hulgast endale esimehe.

Roll ja ülesanded

Riikide esindajate rühmal on ühisettevõtte jaoks nõuandev roll. Eelkõige vaatab ta läbi teabe ja avaldab arvamust järgmistes küsimustes:

| a) | ühisettevõttes Clean Sky programmi elluviimisel tehtud edusammud; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõttes Clean Sky programmi elluviimisel tehtud edusammud;

| b) | eesmärkidest kinnipidamine; |
| --- | --- |

b)

eesmärkidest kinnipidamine;

| c) | strateegilise suunitluse ajakohastamine; |
| --- | --- |

c)

strateegilise suunitluse ajakohastamine;

| d) | seosed raamprogrammi teadusuuringute valdkonnas tehtava koostööga; |
| --- | --- |

d)

seosed raamprogrammi teadusuuringute valdkonnas tehtava koostööga;

| e) | projekti- ja hankekonkursside tulemused ja planeerimine; |
| --- | --- |

e)

projekti- ja hankekonkursside tulemused ja planeerimine;

| f) | VKEde kaasamine; |
| --- | --- |

f)

VKEde kaasamine;

| g) | ühinemistaotlused, uued ühinemised ja liikmestaatuse muutumine. |
| --- | --- |

g)

ühinemistaotlused, uued ühinemised ja liikmestaatuse muutumine.

Samuti annab ta ühisettevõttele järgmist teavet:

| a) | ühisettevõtte tegevuse olukord ja seos asjakohaste siseriiklike uurimisprogrammidega ning võimalikud koostöövaldkonnad; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte tegevuse olukord ja seos asjakohaste siseriiklike uurimisprogrammidega ning võimalikud koostöövaldkonnad;

| b) | teabeleviürituste osas siseriiklikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuste läbiviimiseks. |
| --- | --- |

b)

teabeleviürituste osas siseriiklikul tasandil võetavad meetmed tehniliste töörühmade korraldamiseks ja kommunikatsioonitegevuste läbiviimiseks.

Riikide esindajate rühm võib esitada ühisettevõttele Clean Sky omal algatusel soovitusi tehnilistes, juhtimis- ja finantsküsimustes, eelkõige juhul, kui need mõjutavad siseriiklikke huvisid. Ühisettevõte Clean Sky teavitab riikide esindajate rühma järelmeetmetest, mis ta on võtnud vastuseks rühma soovitustele.

3.   Riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ning koosoleku kutsub kokku ühisettevõte. Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse seisukohast eriti oluliste konkreetsete küsimuste käsitlemiseks võib kokku kutsuda erakorralise koosoleku. Need koosolekud kutsub kokku ühisettevõte kas omal algatusel või riikide esindajate rühma taotlusel.

Koosolekutel osalevad tegevdirektor ja juhatuse esimees ja/või nende esindajad.

Riikide esindajate rühm võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Siseauditi ülesanne

Määruse (EÜ, Euratom) nr 1650/2002 artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid teostatakse juhatuse vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse ühisettevõtte Clean Sky suurust ja tegutsemisulatust.

Artikkel 12

Rahastamisallikad

1.   Kõiki ühisettevõtte Clean Sky ressursse kasutatakse ühisettevõtte Clean Sky eesmärkide täitmiseks.

2.   Ühisettevõtte Clean Sky ressursid koosnevad selle liikmete ja nende osalevate sidusettevõtjate osamaksetest. Osalevat sidusettevõtjat määratletakse juriidilise isikuna, kes:

| a) | on otseselt või kaudselt asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhi või toetajaliikme omanduses või kontrolli all või omab või kontrollib seda või on sellega samas omanduses või sama kontrolli all, ja |
| --- | --- |

a)

on otseselt või kaudselt asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhi või toetajaliikme omanduses või kontrolli all või omab või kontrollib seda või on sellega samas omanduses või sama kontrolli all, ja

| b) | on asutatud ja asub ühenduse liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis ja tema suhtes kohaldatakse selle õigust, ja |
| --- | --- |

b)

on asutatud ja asub ühenduse liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis ja tema suhtes kohaldatakse selle õigust, ja

| c) | osaleb asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhi või toetajaliikme tegevuses Clean Sky tööprogrammi raames. |
| --- | --- |

c)

osaleb asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhi või toetajaliikme tegevuses Clean Sky tööprogrammi raames.

3.   Ühisettevõtte Clean Sky jooksvaid kulusid katavad rahaliselt võrdsetes osades ühelt poolt Euroopa Ühendus, mis katab 50 % kulude kogusummast, ja teiselt poolt ülejäänud liikmed, kes katavad ülejäänud 50 %. Ühisettevõtte Clean Sky jooksvad kulud ei ületa 3 % artiklis 13 osutatud liikmete ja partnerite rahaliste osamaksete ja mitterahaliste toetuste kogusummast. Kui osa ühenduse toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks artiklis 13 osutatud teadusuuringute jaoks.

4.   Kõik vahendid kantakse aastaeelarvesse.

5.   Euroopa Ühenduse iga-aastane rahaline toetus ühisettevõttele Clean Sky tehakse pärast teiste liikmete tegevuse kontrollimist.

6.   Kui ühisettevõtte Clean Sky liige või selles osalev sidusettevõtja ei täida oma kohustusi kokkulepitud osamaksete osas, teeb juhatus otsuse:

| — | kas oma kohustused täitmata jätnud liikme puhul peaksid ülejäänud liikmed kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatuse lõpetama või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid, või |
| --- | --- |

—

kas oma kohustused täitmata jätnud liikme puhul peaksid ülejäänud liikmed kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatuse lõpetama või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid, või

| — | kas oma kohustuse täitmata jätnud osaleva sidusettevõtja puhul peaksid ülejäänud liikmed kohustused täitmata jätnud sidusettevõtja osaluse lõpetama või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid. |
| --- | --- |

—

kas oma kohustuse täitmata jätnud osaleva sidusettevõtja puhul peaksid ülejäänud liikmed kohustused täitmata jätnud sidusettevõtja osaluse lõpetama või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid.

7.   Kogu ühisettevõtte Clean Sky loodud või talle võõrandatud materiaalne vara kuulub ühisettevõttele. Katseeksemplarid ning muu Clean Sky teadus- ja arendusprogrammi materiaalne ja immateriaalne toodang kuulub need loonud liikmetele ja/või partneritele.

Artikkel 13

Toetused ühisettevõtte Clean Sky tegevuse jaoks

1.   Ühisettevõttes Clean Sky arendatavate tegevuste toetamiseks annavad teised liikmed ühisettevõttele vahendeid võrdselt ühenduse toetusega. Need hõlmavad nende osamakseid ühisettevõtte Clean Sky jooksvate kulude katmiseks.

2.   Ühenduse toetus jaotatakse järgmiselt:

| a) | kuni 400 miljonit eurot eraldatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidele ja kuni 200 miljonit eurot integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetele (2). Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja toetajaliikmed annavad vahendeid vähemalt ühenduse toetusega samas mahus; |
| --- | --- |

a)

kuni 400 miljonit eurot eraldatakse integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhtidele ja kuni 200 miljonit eurot integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetele (2). Integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid ja toetajaliikmed annavad vahendeid vähemalt ühenduse toetusega samas mahus;

| b) | vähemalt 200 miljonit eurot eraldatakse projektikonkursside alusel valitud partneritele. Erilist tähelepanu pööratakse VKEde osalemise tagamisele. Ühenduse rahalise toetuse puhul järgitakse abikõlblike kogukulude rahastamise ülemmäärasid, mis on sätestatud seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevate eeskirjadega.
  Kui projektikonkursid ebaõnnestuvad või kui vahendeid ei eraldata, täidavad vastavad ülesanded liikmed ise. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 200 miljonit eurot eraldatakse projektikonkursside alusel valitud partneritele. Erilist tähelepanu pööratakse VKEde osalemise tagamisele. Ühenduse rahalise toetuse puhul järgitakse abikõlblike kogukulude rahastamise ülemmäärasid, mis on sätestatud seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevate eeskirjadega.

Kui projektikonkursid ebaõnnestuvad või kui vahendeid ei eraldata, täidavad vastavad ülesanded liikmed ise.

Selleks et teadusuuringute läbiviimise kulud vastaksid ühenduse rahastamise tingimustele, jäetakse neist välja käibemaks.

3.   Ühenduse toetuse esialgne jaotus erinevate integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade kaupa on järgmine (3):

| a) | 24 % intelligentsete jäigatiivaliste õhusõidukite valdkonnale; |
| --- | --- |

a)

24 % intelligentsete jäigatiivaliste õhusõidukite valdkonnale;

| b) | 11 % keskkonnasäästlike piirkondlike õhusõidukite valdkonnale; |
| --- | --- |

b)

11 % keskkonnasäästlike piirkondlike õhusõidukite valdkonnale;

| c) | 10 % keskkonnasäästlike tiivikõhusõidukite valdkonnale; |
| --- | --- |

c)

10 % keskkonnasäästlike tiivikõhusõidukite valdkonnale;

| d) | 27 % keskkonnasäästlike mootorite valdkonnale; |
| --- | --- |

d)

27 % keskkonnasäästlike mootorite valdkonnale;

| c) | 19 % keskkonnasäästlike operatsioonide süsteemide valdkonnale; |
| --- | --- |

c)

19 % keskkonnasäästlike operatsioonide süsteemide valdkonnale;

| f) | 7 % keskkonnasäästliku projekteerimise valdkonnale; |
| --- | --- |

f)

7 % keskkonnasäästliku projekteerimise valdkonnale;

| g) | 2 % tehnoloogia hindamisvahendile. |
| --- | --- |

g)

2 % tehnoloogia hindamisvahendile.

Määratakse kindlaks eraldatavate vahendite üksikasjalik jaotus eri tööpakettide ja ühisettevõtte Clean Sky liikmete vahel. Vahendite üksikasjaliku jaotuse võtab vastu juhatus. Selle protsessi üle teostab järelevalvet komisjon ning selle käigus järgitakse liikmete võrdse kohtlemise põhimõtet.

4.   Clean Sky programmi elluviimiseks võib ühisettevõte Clean Sky anda toetusi oma liikmetele ning vastavalt juhatuse poolt kokkulepitavatele avatud kriteeriumidele partneritele ja teistele isikutele nende uurimistegevuse läbiviimiseks.

5.   Välja arvatud ühisettevõtte Clean Sky jooksvad kulud, on võimalik anda mitterahalist toetust. Hinnatakse nende väärtust ja asjakohasust ühisettevõtte Clean Sky tegevuse suhtes ning juhatus peab olema need heaks kiitnud. Määratakse kindlaks üksikasjalik mitterahalise toetuse hindamise kord, mille võtab vastu juhatus. Selle aluseks on järgmised põhimõtted:

| a) | üldine lähenemisviis põhineb seitsmenda raamprogrammi põhimõtetel, mille puhul hinnatakse projektidesse tehtud mitterahalisi osamakseid läbivaatamise tasandil; |
| --- | --- |

a)

üldine lähenemisviis põhineb seitsmenda raamprogrammi põhimõtetel, mille puhul hinnatakse projektidesse tehtud mitterahalisi osamakseid läbivaatamise tasandil;

| b) | kohaldatakse ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirju; |
| --- | --- |

b)

kohaldatakse ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirju;

| c) | kontrolli teostab sõltumatu audiitor. |
| --- | --- |

c)

kontrolli teostab sõltumatu audiitor.

6.   Ühisettevõte Clean Sky registreerib teiste liikmete osamaksed.

Artikkel 14

Finantskohustused

Ühisettevõtte Clean Sky finantskohustused ei ületa ühisettevõttele kättesaadavate või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste ressursside summat.

Artikkel 15

Tulud

Kuludest ülejäävaid tulusid ei maksta ühisettevõtte Clean Sky liikmetele, välja arvatud ühisettevõtte Clean Sky tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 25.

Artikkel 16

Eelarveaasta

Eelarveaasta on kalendriaasta.

Artikkel 17

Eelarve täitmine

Ühisettevõtte Clean Sky eelarvet täidab tegevdirektor.

Artikkel 18

Finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi ja töökohtade loetelu. Selle prognoosi alusel koostatakse kahest nimetatud eelarveaastast esimese kohta tulude ja kulude kalkulatsioon, sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahaliste osamaksetega ühisettevõttele Clean Sky. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.

2.   Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta tulude ja kulude prognoosi kohta.

3.   Võttes arvesse juhatuse liikmetelt saadud märkusi, koostab tegevdirektor iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta ja esitab selle juhatusele heakskiitmiseks.

4.   Ühisettevõtte Clean Sky juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelneva aasta lõpuks.

5.   Tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu. Eelneva aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss esitatakse Euroopa Kontrollikojale ja komisjonile.

Artikkel 19

Planeerimine ja aruandlus

1.   Iga-aastases aruandes kirjeldatakse ühisettevõtte Clean Sky edusamme asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses kõnealuse aasta rakenduskavaga. Tegevdirektor esitab iga-aastase aruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga. Aruanne sisaldab teavet VKEde osalemise kohta ühisettevõtte Clean Sky teadus- ja arendustegevuses.

2.   Iga-aastases rakenduskavas määratakse kindlaks ühisettevõtte Clean Sky kogu tegevuskava konkreetsel aastal, sealhulgas ettenähtud projektikonkursid ning hankekonkursside kaudu rakendamist vajavad meetmed. Tegevdirektor esitab iga-aastase rakenduskava juhatusele koos iga-aastase eelarvekavaga. Kui juhatus on need heaks kiitnud, tehakse iga-aastane rakenduskava üldsusele kättesaadavaks.

3.   Iga-aastases tööprogrammis kirjeldatakse teadusuuringute kava rakendamiseks konkreetsel aastal vajalike projektikonkursside ulatust ja eelarvet.

Artikkel 20

Teenus- ja tarnelepingud

Ühisettevõte Clean Sky kehtestab kõik menetlused ja mehhanismid, mis on vajalikud ühisettevõtte Clean Sky tegevuse läbiviimiseks sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 21

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Liikmetel ei ole rahalist vastutust ühisettevõte Clean Sky võlgade eest.

2.   Ühisettevõte Clean Sky sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.

Artikkel 22

Huvide konflikt

Ühisettevõte Clean Sky väldib oma tegevuses mis tahes huvide konflikti.

Projekti- või hankekonkursi sisuks oleva töö määratlemisel osalenud liikmed ei saa osaleda selle töö teostamisel.

Artikkel 23

Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted

1.   Ühisettevõte Clean Sky intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted lisatakse ühisettevõte Clean Sky sõlmitavatesse toetuslepingutesse.

2.   Nende tegevuspõhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ja kasutamist, et saavutada õiguste aus jaotamine, tunnustada innovatsiooni ning saavutada era- ja avaliku sektori üksuste laialdane osalemine projektikonkurssidel, kui ühisettevõttega Clean Sky sõlmitakse toetusleping.

3.   Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted tugineb põhimõtetele, mille kohaselt jääb/jäävad iga ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilise isiku omandisse:

| a) | teave, mis oli osalejatel enne toetuslepingu sõlmimist, samuti autoriõigused või muud intellektuaalomandi õigused sellele teabele, mille kohta on taotlus esitatud enne toetuslepingu sõlmimist ja mis on vajalik projekti elluviimiseks või projekti teadmiste kasutamiseks (edaspidi „taust”); |
| --- | --- |

a)

teave, mis oli osalejatel enne toetuslepingu sõlmimist, samuti autoriõigused või muud intellektuaalomandi õigused sellele teabele, mille kohta on taotlus esitatud enne toetuslepingu sõlmimist ja mis on vajalik projekti elluviimiseks või projekti teadmiste kasutamiseks (edaspidi „taust”);

| b) | asjaomase projekti tulemused, sealhulgas selle käigus loodud teave, olenemata sellest, kas neid on võimalik kaitsta. Selliste tulemuste hulka kuuluvad autoriõigustega, tööstusdisainilahenduste õigustega, patendiõigustega või muude sarnaste kaitsevormidega seotud õigused (edaspidi „teadmised”). Ühiselt väljatöötatud teadmised kuuluvad kõikidele need välja töötanud osalejatele, kui nende vastavaid panuseid ei ole võimalik kindlaks määrata. Kui ei ole teisiti kokku lepitud, on igal kaasomanikul õigus kasutada selliseid ühiselt väljatöötatud teadmisi tasuta oma äritegevuses ja edaspidistes teadusuuringutes. |
| --- | --- |

b)

asjaomase projekti tulemused, sealhulgas selle käigus loodud teave, olenemata sellest, kas neid on võimalik kaitsta. Selliste tulemuste hulka kuuluvad autoriõigustega, tööstusdisainilahenduste õigustega, patendiõigustega või muude sarnaste kaitsevormidega seotud õigused (edaspidi „teadmised”). Ühiselt väljatöötatud teadmised kuuluvad kõikidele need välja töötanud osalejatele, kui nende vastavaid panuseid ei ole võimalik kindlaks määrata. Kui ei ole teisiti kokku lepitud, on igal kaasomanikul õigus kasutada selliseid ühiselt väljatöötatud teadmisi tasuta oma äritegevuses ja edaspidistes teadusuuringutes.

Teadmiste loojad võtavad teadmiste kaitseks mõistlikke meetmeid, eelkõige patenditaotluste esitamise kaudu. Kui nende looja või teised integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonnas osalejad teadmiste looja nõusolekul neid meetmeid ei võta, võib ühisettevõte ise asjaomase integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomitee kaudu kaitset taotleda.

4.   Ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidiliste isikute vahelised teadmiste ja tausta ligipääsuõiguste ja litsentside tingimused projektide elluviimiseks, teadusuuringutes teadmiste kasutamiseks ning uurimisotstarbel teadmiste kasutamiseks vajaliku taustateabe kasutamiseks määratakse kindlaks toetuslepingus.

5.   Ühisettevõttega Clean Sky toetuslepingu sõlminud juriidilised isikud avalikustavad teadmisi puudutava teabe ja levitavad teadmisi toetuslepingus sätestatud tingimustel, võttes arvesse konfidentsiaalsuskohustusi.

Artikkel 24

Põhikirja muutmine

1.   Ühisettevõtte Clean Sky iga liige võib esitada juhatusele algatuse põhikirja muutmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud algatused, mille juhatus on heaks kiitnud, esitatakse muudatusettepaneku eelnõuna komisjonile, kes võtab muudatused vajaduse korral vastu.

3.   Kõik muudatused, mis mõjutavad käesoleva põhikirja olulisi elemente, eelkõige artiklite 3, 4, 6, 7, 12, 13, 21, 24 ja 25 muudatused, võetakse siiski vastu vastavalt asutamislepingu artiklile 172.

Artikkel 25

Likvideerimine ja tegevuse lõpetamine

1.   Ühisettevõtte Clean Sky tegevus lõpetatakse määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud perioodi lõppedes või pärast käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 kohast määruse muutmist.

2.   Ühisettevõtte Clean Sky tegevuse lõpetamise menetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.

3.   Kui ühisettevõtte Clean Sky tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara.

4.   Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 3 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte Clean Sky kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele Clean Sky antud tegeliku toetuse osatähtsust. Mis tahes ühendusele jagatud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse.

5.   Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele Clean Sky antud tegeliku toetuse osatähtsust.

6.   Toetuslepingute ning teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab ühisettevõtte Clean Sky tegutsemisajast kauem.

---

(1)  ELT L 64, 2.3.2007, lk 1.

(2)  Selline kulude jaotus on kooskõlas kehtiva tavaga lennunduse ning teadus- ja arendustegevuse projektides, mille puhul kõige rohkem tööd ja investeeringutega seotud riske võtavad enda kanda suurimad integraatorid.

(3)  See jaotis on saadud alt-üles-lähenemisviisi abil, mille puhul võrreldi konkreetsete integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade ja tehnoloogia hindamisvahendi eelarvelisi tingimusi nende tehniliste eesmärkidega.

---

II LISA

Ühisettevõtte Clean Sky asutajaliikmed
   (1)

A.   INTEGREERITUD TUTVUSTUSVALDKONDADE JUHID:

Agusta Westland

Airbus

Sidusettevõtjad: Airbus France SAS, Airbus Deutschland GmbH, Airbus España SL, Airbus UK Limited

Alenia

Sidusettevõtjad: Alenia Aermacchi SpA, Alenia SIA SpA

Dassault Aviation

EADS-CASA

Eurocopter

Sidusettevõtjad: Eurocopter Deutschland GmbH

Fraunhofer Gesellschaft

Liebherr:

Sidusettevõtjad: Liebherr-Aerospace Toulouse S.A.S., Liebherr-Elektronik GmbH

Thales

Sidusettevõtjad: Thales ATM, Thales Systèmes Aéroportés, Thales Avionics Electrical System, Thales Communication, Thales Air Systems Division UK

Rolls-Royce

Sidusettevõtjad: Rolls-Royce Deutschland GmbH

Saab

Safran

Sidusettevõtjad: Snecma, Turbomeca, Hispano Suiza, Aircelle, Techspace Aero, Snecma Propulsion Solide, Microturbo, Technofan, Sofrance, Messier Dowty, Messier Bugatti, Labinal, Sagem Sécurité Défense, Snecma Services, SMA

B.   TOETAJALIIKMED

Clean Sky liikmestaatus – asutajaliikmed

| Organisatsioon | Riik | Klaster (klastrid) | Roll | Laad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fiber Optic Sensors & Sensing Syst. | Belgia | IGOR | | VKE |
| KU Leuven | Belgia | IGOR | | Ülikool |
| LMS International | Belgia | IGOR | | Tööstusharu |
| Micromega Dynamics | Belgia | IGOR | | VKE |
| ReFiber ApS | Taani | RUAG | | VKE |
| Dassault Aviation | Prantsusmaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| EADS-CCR | Prantsusmaa | | | Uurimiskeskus |
| InterAC | Prantsusmaa | IGOR | | VKE |
| ONERA | Prantsusmaa | | | Uurimiskeskus |
| Safran | Prantsusmaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| Thales avionics | Prantsusmaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| Zodiac-ECE/IN | Prantsusmaa | | | Tööstusharu |
| Airbus | Prantsusmaa/Saksamaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| EADS IW | Prantsusmaa/Saksamaa | | | Tööstusharu |
| Eurocopter | Prantsusmaa/Saksamaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| Akustik Technologie Göttingen | Saksamaa | IGOR | | VKE |
| DIEHL Aerospace | Saksamaa | | | Tööstusharu |
| DLR | Saksamaa | | | Uurimiskeskus |
| EADS-CRC | Saksamaa | | | Uurimiskeskus |
| Fraunhofer GhF | Saksamaa | | ITD-juht | Uurimiskeskus |
| HADEG Recycling GmbH | Saksamaa | RUAG | | VKE |
| Liebherr Aerospace | Saksamaa | | ITD-juht | Tööstusharu |
| MTU Aero Engines | Saksamaa | | | Tööstusharu |
| TU Hamburg-Harburg | Saksamaa | RUAG | | Ülikool |
| HAI | Kreeka | | | Tööstusharu |
| IAI | Iisrael | | | Tööstusharu |
| AEROSOFT | Itaalia | | | VKE |
| Alenia Aeronautica | Itaalia | | ITD-juht | Tööstusharu |
| Avio S.p.A. | Itaalia | | | Tööstusharu |
| CIRA | Itaalia | CIRA | | Uurimiskeskus |
| CNR | Itaalia | Airgreen | | Uurimiskeskus |
| CSM | Itaalia | Airgreen | | Uurimiskeskus |
| DEMA | Itaalia | CIRA | | VKE |
| FOXBIT | Itaalia | Airgreen | | VKE |
| Galileo Avionica | Itaalia | | | Tööstusharu |
| IMAST | Itaalia | Airgreen | | Uurimiskeskus |
| PIAGGIO | Itaalia | Airgreen | | Tööstusharu |
| Politech. Torino | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| POLO DELLE S.& T. NAPOLI | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| SELEX S.I. | Itaalia | | | Tööstusharu |
| SICAMB | Itaalia | Airgreen | | VKE |
| Univ. Bologna/Forlì | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| Univ. Piemonte | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| Univ. Pisa | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| Univ. Torino | Itaalia | Airgreen | | Ülikool |
| ATR | Itaalia/Prantsusmaa | | | Tööstusharu |
| Agusta Westland | Itaalia/Ühendkuningriik | | ITD-juht | Tööstusharu |
| ELSIS | Leedu | CIRA | | VKE |
| University of Malta | Malta | GSAF | | Ülikool |
| ADSE | Madalmaad | | | VKE |
| Aeronamic | Madalmaad | GSAF | | VKE |
| Airborne Composite | Madalmaad | IGOR | | VKE |
| Axxiflex | Madalmaad | | | VKE |
| CCM | Madalmaad | GSAF | | Tööstusharu |
| DNW | Madalmaad | IGOR | | Res Cen |
| Eurocarbon | Madalmaad | IGOR | | Tööstusharu |
| HAN University | Madalmaad | IGOR | | Ülikool |
| MicroFlown Technologies | Madalmaad | IGOR, NL | | VKE |
| NLR | Madalmaad | IGOR, NL, GSAF | | Uurimiskeskus |
| Sergem | Madalmaad | | | VKE |
| STORK aerospace | Madalmaad | NL | | Tööstusharu |
| Ten Cate Advances Composites | Madalmaad | IGOR | | Tööstusharu |
| TNO | Madalmaad | NL | | Res Cen |
| TU Delft | Madalmaad | IGOR, NL, GSAF | | Ülikool |
| Uni. Twente | Madalmaad | IGOR, NL | | Ülikool |
| PZL-Świdnik | Poola | | | Tööstusharu |
| INCAS | Rumeenia | CIRA | | Uurimiskeskus |
| Aerostar | Rumeenia | CIRA | | Tööstusharu |
| Avioane Craiova | Rumeenia | CIRA | | Tööstusharu |
| STRAERO | Rumeenia | CIRA | | Uurimiskeskus |
| ANOTEC | Hispaania | IGOR | | VKE |
| EADS-CASA | Hispaania | | ITD-juht | Tööstusharu |
| ITP | Hispaania | | | Tööstusharu |
| Saab | Rootsi | | ITD-juht | Tööstusharu |
| Volvo Aero Corporation | Rootsi | | | Tööstusharu |
| EPFL Ecole Polytechnique Lausanne | Šveits | RUAG | | Ülikool |
| ETH Zurich | Šveits | RUAG | | Ülikool |
| Huntsman Advanced Materials | Šveits | RUAG | | Tööstusharu |
| Icotec AG | Šveits | RUAG | | VKE |
| RUAG Aerospace | Šveits | RUAG | | Tööstusharu |
| University of Applied Sciences NW Switzerland | Šveits | RUAG | | Ülikool |
| Advanced Composites Group (ACG) | Ühendkuningriik | RUAG | | VKE |
| Nottingham University | Ühendkuningriik | | | Ülikool |
| QinetiQ | Ühendkuningriik | | | Uurimiskeskus |
| Rolls-Royce | Ühendkuningriik | | ITD-juht | Tööstusharu |
| University of Cranfield | Ühendkuningriik | GSAF | | Ülikool |

Organisatsioon

Riik

Klaster (klastrid)

Roll

Laad

Fiber Optic Sensors & Sensing Syst.

Belgia

IGOR

VKE

KU Leuven

Belgia

IGOR

Ülikool

LMS International

Belgia

IGOR

Tööstusharu

Micromega Dynamics

Belgia

IGOR

VKE

ReFiber ApS

Taani

RUAG

VKE

Dassault Aviation

Prantsusmaa

ITD-juht

Tööstusharu

EADS-CCR

Prantsusmaa

Uurimiskeskus

InterAC

Prantsusmaa

IGOR

VKE

ONERA

Prantsusmaa

Uurimiskeskus

Safran

Prantsusmaa

ITD-juht

Tööstusharu

Thales avionics

Prantsusmaa

ITD-juht

Tööstusharu

Zodiac-ECE/IN

Prantsusmaa

Tööstusharu

Airbus

Prantsusmaa/Saksamaa

ITD-juht

Tööstusharu

EADS IW

Prantsusmaa/Saksamaa

Tööstusharu

Eurocopter

Prantsusmaa/Saksamaa

ITD-juht

Tööstusharu

Akustik Technologie Göttingen

Saksamaa

IGOR

VKE

DIEHL Aerospace

Saksamaa

Tööstusharu

DLR

Saksamaa

Uurimiskeskus

EADS-CRC

Saksamaa

Uurimiskeskus

Fraunhofer GhF

Saksamaa

ITD-juht

Uurimiskeskus

HADEG Recycling GmbH

Saksamaa

RUAG

VKE

Liebherr Aerospace

Saksamaa

ITD-juht

Tööstusharu

MTU Aero Engines

Saksamaa

Tööstusharu

TU Hamburg-Harburg

Saksamaa

RUAG

Ülikool

HAI

Kreeka

Tööstusharu

IAI

Iisrael

Tööstusharu

AEROSOFT

Itaalia

VKE

Alenia Aeronautica

Itaalia

ITD-juht

Tööstusharu

Avio S.p.A.

Itaalia

Tööstusharu

CIRA

Itaalia

CIRA

Uurimiskeskus

CNR

Itaalia

Airgreen

Uurimiskeskus

CSM

Itaalia

Airgreen

Uurimiskeskus

DEMA

Itaalia

CIRA

VKE

FOXBIT

Itaalia

Airgreen

VKE

Galileo Avionica

Itaalia

Tööstusharu

IMAST

Itaalia

Airgreen

Uurimiskeskus

PIAGGIO

Itaalia

Airgreen

Tööstusharu

Politech. Torino

Itaalia

Airgreen

Ülikool

POLO DELLE S.& T. NAPOLI

Itaalia

Airgreen

Ülikool

SELEX S.I.

Itaalia

Tööstusharu

SICAMB

Itaalia

Airgreen

VKE

Univ. Bologna/Forlì

Itaalia

Airgreen

Ülikool

Univ. Piemonte

Itaalia

Airgreen

Ülikool

Univ. Pisa

Itaalia

Airgreen

Ülikool

Univ. Torino

Itaalia

Airgreen

Ülikool

ATR

Itaalia/Prantsusmaa

Tööstusharu

Agusta Westland

Itaalia/Ühendkuningriik

ITD-juht

Tööstusharu

ELSIS

Leedu

CIRA

VKE

University of Malta

Malta

GSAF

Ülikool

ADSE

Madalmaad

VKE

Aeronamic

Madalmaad

GSAF

VKE

Airborne Composite

Madalmaad

IGOR

VKE

Axxiflex

Madalmaad

VKE

CCM

Madalmaad

GSAF

Tööstusharu

DNW

Madalmaad

IGOR

Res Cen

Eurocarbon

Madalmaad

IGOR

Tööstusharu

HAN University

Madalmaad

IGOR

Ülikool

MicroFlown Technologies

Madalmaad

IGOR, NL

VKE

NLR

Madalmaad

IGOR, NL, GSAF

Uurimiskeskus

Sergem

Madalmaad

VKE

STORK aerospace

Madalmaad

NL

Tööstusharu

Ten Cate Advances Composites

Madalmaad

IGOR

Tööstusharu

TNO

Madalmaad

NL

Res Cen

TU Delft

Madalmaad

IGOR, NL, GSAF

Ülikool

Uni. Twente

Madalmaad

IGOR, NL

Ülikool

PZL-Świdnik

Poola

Tööstusharu

INCAS

Rumeenia

CIRA

Uurimiskeskus

Aerostar

Rumeenia

CIRA

Tööstusharu

Avioane Craiova

Rumeenia

CIRA

Tööstusharu

STRAERO

Rumeenia

CIRA

Uurimiskeskus

ANOTEC

Hispaania

IGOR

VKE

EADS-CASA

Hispaania

ITD-juht

Tööstusharu

ITP

Hispaania

Tööstusharu

Saab

Rootsi

ITD-juht

Tööstusharu

Volvo Aero Corporation

Rootsi

Tööstusharu

EPFL Ecole Polytechnique Lausanne

Šveits

RUAG

Ülikool

ETH Zurich

Šveits

RUAG

Ülikool

Huntsman Advanced Materials

Šveits

RUAG

Tööstusharu

Icotec AG

Šveits

RUAG

VKE

RUAG Aerospace

Šveits

RUAG

Tööstusharu

University of Applied Sciences NW Switzerland

Šveits

RUAG

Ülikool

Advanced Composites Group (ACG)

Ühendkuningriik

RUAG

VKE

Nottingham University

Ühendkuningriik

Ülikool

QinetiQ

Ühendkuningriik

Uurimiskeskus

Rolls-Royce

Ühendkuningriik

ITD-juht

Tööstusharu

University of Cranfield

Ühendkuningriik

GSAF

Ülikool

---

(1)  Lisaks ühendusele ja vastavalt põhikirja artikli 3 lõikele 1.

---

| 4.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/21

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 72/2008,

20. detsember 2007,

millega luuakse ühisettevõte ENIAC

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 171 ja 172,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (3) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, (4) rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö”, (4) rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

| (3) | Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

| (4) | Nõukogu julgustas oma 25.–26. novembri 2004. aasta järeldustes komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Nõukogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, näiteks Eureka tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu julgustas oma 25.–26. novembri 2004. aasta järeldustes komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Nõukogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, näiteks Eureka tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust teadus- ja arendustegevusse.

| (5) | Nanoelektroonika valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised teadus- ja arendusorganisatsioonid võtsid juhtiva rolli nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ENIAC”) loomises kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormi ENIAC raames töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, mille aluseks on laiaulatuslikud konsultatsioonid avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks nanoelektroonika valdkonna prioriteedid ning anti soovitusi kõnealuse valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta. |
| --- | --- |

(5)

Nanoelektroonika valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised teadus- ja arendusorganisatsioonid võtsid juhtiva rolli nanoelektroonika Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ENIAC”) loomises kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormi ENIAC raames töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, mille aluseks on laiaulatuslikud konsultatsioonid avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks nanoelektroonika valdkonna prioriteedid ning anti soovitusi kõnealuse valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta.

| (6) | Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” ja 20. juuli 2005. aasta teatisele „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava”, milles kutsutakse üles võtma uut ja ambitsioonikamat lähenemisviisi laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt peamiselt huvi pakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis tööstusharuga. |
| --- | --- |

(6)

Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” ja 20. juuli 2005. aasta teatisele „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava”, milles kutsutakse üles võtma uut ja ambitsioonikamat lähenemisviisi laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt peamiselt huvi pakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis tööstusharuga.

| (7) | Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine” määratletud kõikjale ulatuvaid info- ja sidetehnoloogiaid. Aruandes soovitatakse ka ENIACi ühist tehnoloogiamudelit, milles ühendatakse ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil siseriiklik ja ühenduse rahastamine, nii et tekib selge õiguslik struktuur. |
| --- | --- |

(7)

Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine” määratletud kõikjale ulatuvaid info- ja sidetehnoloogiaid. Aruandes soovitatakse ka ENIACi ühist tehnoloogiamudelit, milles ühendatakse ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil siseriiklik ja ühenduse rahastamine, nii et tekib selge õiguslik struktuur.

| (8) | Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa nanoelektroonika valdkonnas, kuhu käesoleva määruse kohaldamisel kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”) ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid (edaspidi „assotsieerunud riigid”). Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstusharu, siseriiklike teadus- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide poolsete vahendite ja nendepoolse rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks samuti olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstusharu, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKE”), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. |
| --- | --- |

(8)

Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa nanoelektroonika valdkonnas, kuhu käesoleva määruse kohaldamisel kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”) ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid (edaspidi „assotsieerunud riigid”). Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstusharu, siseriiklike teadus- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide poolsete vahendite ja nendepoolse rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks samuti olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks tööstusharu, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (edaspidi „VKE”), riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine.

| (9) | Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), mis järgib täpselt tehnoloogiaplatvormi ENIAC väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata nanoelektroonika põhipädevuste arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri rakendusvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste teket. |
| --- | --- |

(9)

Nanoelektroonika ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), mis järgib täpselt tehnoloogiaplatvormi ENIAC väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata nanoelektroonika põhipädevuste arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri rakendusvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste teket.

| (10) | Nanoelektroonika ühisel tehnoloogiaalgatusel peaks olema kaks eesmärki, mis moodustavad tehnoloogiaplatvormi ENIAC strateegilise teadusuuringute kava sisulise osa: seadmete integreerimise ja miniaturiseerimise edasiarendamine ning nende funktsionaalsuse suurendamine. Tulemuseks peaksid olema uued materjalid, seadmed ja protsessid, uued struktuurid, innovatiivsed tootmisprotsessid, uued projekteerimismeetodid ning uued pakendamise ja „süstematiseerimise” meetodid. Ühine tehnoloogiaalgatus peaks edendama ja ära kasutama innovatiivseid kõrgtehnoloogilisi rakendusi side ja andmetöötluse, transpordi, tervishoiu ja heaolu, energia- ja keskkonnakorralduse, julgeoleku ja turvalisuse ning meelelahutuse vallas. |
| --- | --- |

(10)

Nanoelektroonika ühisel tehnoloogiaalgatusel peaks olema kaks eesmärki, mis moodustavad tehnoloogiaplatvormi ENIAC strateegilise teadusuuringute kava sisulise osa: seadmete integreerimise ja miniaturiseerimise edasiarendamine ning nende funktsionaalsuse suurendamine. Tulemuseks peaksid olema uued materjalid, seadmed ja protsessid, uued struktuurid, innovatiivsed tootmisprotsessid, uued projekteerimismeetodid ning uued pakendamise ja „süstematiseerimise” meetodid. Ühine tehnoloogiaalgatus peaks edendama ja ära kasutama innovatiivseid kõrgtehnoloogilisi rakendusi side ja andmetöötluse, transpordi, tervishoiu ja heaolu, energia- ja keskkonnakorralduse, julgeoleku ja turvalisuse ning meelelahutuse vallas.

| (11) | Nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärgid ja ulatus, vajalike rahaliste ja tehniliste ressursside maht ning vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja luua juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi raames algatatud teadus- ja arendustegevuse asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte ENIAC luua kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(11)

Nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärgid ja ulatus, vajalike rahaliste ja tehniliste ressursside maht ning vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja luua juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi raames algatatud teadus- ja arendustegevuse asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte ENIAC luua kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

| (12) | Ühisettevõtte ENIAC peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Siiski tuleks arvesse võtta ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest selle eelarvesse. |
| --- | --- |

(12)

Ühisettevõtte ENIAC peaks looma ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal. Siiski tuleks arvesse võtta ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest selle eelarvesse.

| (13) | Ühisettevõtte ENIAC eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada teadus- ja arendustegevust projektide kujul. Selleks peaks ühisettevõte ENIAC olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Teadus- ja arendustegevuse puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. |
| --- | --- |

(13)

Ühisettevõtte ENIAC eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada teadus- ja arendustegevust projektide kujul. Selleks peaks ühisettevõte ENIAC olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Teadus- ja arendustegevuse puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid.

| (14) | Ühisettevõte ENIAC tagab nanoelektroonika suhtes ohutu, integreeritud ja vastutustundliku lähenemisviisi võtmise ja edendab seda, järgides nanoelektroonikatööstuses juba kehtestatud kõrgeid ohutusstandardeid ning tegutsedes kooskõlas ühenduse rahvatervise, ohutuse, keskkonna- ja tarbijapoliitikaga ja Euroopa meetmega „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009”. |
| --- | --- |

(14)

Ühisettevõte ENIAC tagab nanoelektroonika suhtes ohutu, integreeritud ja vastutustundliku lähenemisviisi võtmise ja edendab seda, järgides nanoelektroonikatööstuses juba kehtestatud kõrgeid ohutusstandardeid ning tegutsedes kooskõlas ühenduse rahvatervise, ohutuse, keskkonna- ja tarbijapoliitikaga ja Euroopa meetmega „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009”.

| (15) | Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed peaksid olema ühendus, Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS – ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ENIAC peaks olema avatud uutele liikmetele. |
| --- | --- |

(15)

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed peaksid olema ühendus, Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS – ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ENIAC peaks olema avatud uutele liikmetele.

| (16) | Ühisettevõtte ENIAC töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana ühisettevõtte ENIAC põhikirjas. |
| --- | --- |

(16)

Ühisettevõtte ENIAC töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana ühisettevõtte ENIAC põhikirjas.

| (17) | AENEAS on allkirjastanud kinnituskirja, millega toetatakse ühisettevõtte ENIAC asutamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(17)

AENEAS on allkirjastanud kinnituskirja, millega toetatakse ühisettevõtte ENIAC asutamist ja rakendamist.

| (18) | Projekte tuleks toetada nii ühenduse kui ka ENIACi liikmesriikide rahalise toetusega ning samuti ühisettevõtte ENIAC projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetusega. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(18)

Projekte tuleks toetada nii ühenduse kui ka ENIACi liikmesriikide rahalise toetusega ning samuti ühisettevõtte ENIAC projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetusega. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale.

| (19) | Teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine ühisettevõtte ENIAC avaldatud avatud projektikonkursside alusel peaks koosnema ENIACi liikmesriikide rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate teadus- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. |
| --- | --- |

(19)

Teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine ühisettevõtte ENIAC avaldatud avatud projektikonkursside alusel peaks koosnema ENIACi liikmesriikide rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate teadus- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne.

| (20) | Ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad teadus- ja arendusorganisatsioonid tagama vahendid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise kogusummaga või sellest suuremad. |
| --- | --- |

(20)

Ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad teadus- ja arendusorganisatsioonid tagama vahendid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise kogusummaga või sellest suuremad.

| (21) | Kuna on vajalik tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse ENIAC värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. |
| --- | --- |

(21)

Kuna on vajalik tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse ENIAC värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi.

| (22) | Juriidilise isikuna peaks ühisettevõte ENIAC vastutama oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi. |
| --- | --- |

(22)

Juriidilise isikuna peaks ühisettevõte ENIAC vastutama oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte tegevusest tulenevaid vaidlusi.

| (23) | Komisjon peaks ühisettevõtte ENIAC edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon peaks ühisettevõtte ENIAC edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (24) | Ühisettevõte ENIAC peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja siseriiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte ENIAC teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (7). |
| --- | --- |

(24)

Ühisettevõte ENIAC peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja siseriiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte ENIAC teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (7).

| (25) | Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10). |
| --- | --- |

(25)

Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10).

| (26) | Ühisettevõtte ENIAC intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist. |
| --- | --- |

(26)

Ühisettevõtte ENIAC intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist.

| (27) | Ühisettevõtte ENIAC asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte ENIAC asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. |
| --- | --- |

(27)

Ühisettevõtte ENIAC asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte ENIAC asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.

| (28) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühisettevõtte ENIAC asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühisettevõtte ENIAC asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühisettevõtte asutamine

1.   Nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

2.   Ühisettevõtte ENIAC asukoht on Belgias Brüsselis.

Artikkel 2

Eesmärgid

Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

| a) | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist; |
| --- | --- |

a)

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist;

| b) | toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

b)

toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| c) | edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; |
| --- | --- |

c)

edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd;

| d) | saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, sealhulgas juhul, kui see annab lisandväärtust, kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu; |
| --- | --- |

d)

saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, sealhulgas juhul, kui see annab lisandväärtust, kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu;

| e) | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

e)

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Artikkel 3

Õiguslik seisund

Ühisettevõte ENIAC on ühenduse asutus ja tal on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel ENIAC on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 4

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud ühisettevõtte ENIAC põhikiri, mis moodustab käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 5

Ühenduse toetus

1.   Ühenduse maksimaalne toetus ühisettevõttele ENIAC katab jooksvad kulud ning teadus- ja arendustegevused ja selle suuruseks on 450 miljonit eurot, mis makstakse eriprogrammi „Koostöö” teemale „Info- ja sidetehnoloogia” Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatud assigneeringutest.

2.   Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mis sõlmitakse ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõte ENIAC vahel.

3.   Ühenduse poolt ühisettevõttele ENIAC projektide rahastamiseks antav toetus eraldatakse avatud projektikonkursside alusel.

Artikkel 6

Finantseeskirjad

1.   Ühisettevõte ENIAC võtab vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt finantsmääruse artikli 185 lõikele 1. Need eeskirjad võivad kõrvale kalduda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (11) raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse finantsmääruse artiklis 185, kui ühisettevõtte ENIAC tegevusega seotud konkreetsed vajadused seda nõuavad ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   Ühisettevõttel ENIAC on oma siseauditi üksus.

Artikkel 7

Töötajad

1.   Ühisettevõtte ENIAC töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja põhikirja artikli 7 lõike 2 kohaldamist, kasutab ühisettevõte ENIAC oma töötajate suhtes volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning lepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes osutatud vajalikud rakendusmeetmed.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ENIAC ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

5.   Ühisettevõtte ENIAC personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest, kellega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida võib pikendada ainult ühe korra kindlaksmääratud ajaks. Teenistuses oleku kogukestus ei ületa seitset aastat ega ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.

6.   Kõik personalikulud kannab ühisettevõte ENIAC.

7.   Ühisettevõte ENIAC võib vastu võtta sätted, millega lubatakse ühisettevõttesse lähetada eksperte.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

Ühisettevõtte ENIAC ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 9

Vastutus

1.   Ühisettevõtte ENIAC lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ENIAC kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki ühisettevõtte ENIAC makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ENIAC kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte ENIAC rahalistest vahenditest.

4.   Ühisettevõte ENIAC kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:

| a) | liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

a)

liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

| b) | vaidluste lahendamine ühisettevõtte ENIAC sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel; |
| --- | --- |

b)

vaidluste lahendamine ühisettevõtte ENIAC sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

| c) | asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ENIAC, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ENIAC, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

| d) | ühisettevõte ENIAC töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

d)

ühisettevõte ENIAC töötajate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse ühisettevõtte ENIAC asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Aruandlus, hindamine ja eelarve täitmine

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande ühisettevõtte ENIAC edusammude kohta. Aruanne sisaldab nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja samuti riigipõhiseid statistilisi andmeid.

2.   31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2013 viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte ENIAC vahehindamise, tuginedes ühisettevõttega ENIAC peetud konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud tingimustele. Need hindamised hõlmavad ühisettevõtte ENIAC tegevuse kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega ning vajaduse korral käesoleva määruse muutmise ettepanekud, sealhulgas ettepaneku ühisettevõtte ENIAC tegevuse võimaliku ennetähtaegse lõpetamise kohta, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast ühisettevõtte ENIAC tegevuse lõpetamist viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte ENIAC lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Ühisettevõtte ENIAC eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt artiklis 6 osutatud ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjades ette nähtud korrale.

Artikkel 12

Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed

1.   Ühisettevõte ENIAC tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.

2.   Eeskirjade eiramise korral jääb ühisettevõtte ENIAC liikmetele õigus sisse nõuda alusetult makstud summad, sealhulgas vähendada järgmisi ühisettevõttele ENIAC makstavaid toetusi või nende maksmine peatada.

3.   Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

4.   Ühisettevõte ENIAC teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teeb ühisettevõte ENIAC ise või tema nimel ENIACi liikmesriigid. ENIACi liikmesriigid võivad oma siseriiklike vahendite saajate seas viia läbi kontrolle ja auditeid, kui nad peavad seda vajalikuks, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ENIAC.

5.   Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada ühisettevõtte ENIAC rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte ENIAC, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning kõrvalekallete avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

6.   Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (12) asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ENIAC ja selle töötajate suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist ühineb ühisettevõte ENIAC Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdluseid (13). Ühisettevõte ENIAC võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi läbiviidavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, tagab ühisettevõte ENIAC sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada selle liikmete või projektides osalejate huve.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   Ühisettevõtte ENIAC valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (14).

2.   Ühisettevõte ENIAC võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu 7. augustiks 2008.

3.   Ühisettevõtte ENIAC poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

Artikkel 15

Intellektuaalomand

Uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, mis tuginevad määrusele (EÜ) nr 1906/2006, sätestatakse põhikirja artiklis 23.

Artikkel 16

Ettevalmistavad meetmed

1.   Komisjon vastutab ühisettevõtte ENIAC asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon võtab vastavalt ühenduse õigusele ning koostöös teiste asutajaliikmetega ja pädevaid asutusi kaasates kõik vajalikud meetmed.

2.   Kuni tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt põhikirja artikli 7 lõikele 2, võib komisjon määrata sel eesmärgil ajutiselt ametisse piiratud arvu oma ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide ühisettevõtte ENIAC eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast ühisettevõtte ENIAC ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja võib lubada kõikide ühisettevõtte ENIAC eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist.

Artikkel 17

Asukohariigi toetus

Ühisettevõtte ENIAC ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele ENIAC antavat muud toetust.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  12. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  25. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. Parandatud väljaandes ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

4

(5)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 337/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 1).

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

6

(7)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

(11)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

13

(14)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

14

---

LISA

ÜHISETTEVÕTTE ENIAC PÕHIKIRI

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas põhikirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „projekt” – ühisettevõtte ENIAC poolt avatud projektikonkursi alusel valitud ning seejärel ühisettevõtte ENIAC poolt osaliselt rahastatav teadus- ja/või arendusprojekt; |
| --- | --- |

a)

„projekt” – ühisettevõtte ENIAC poolt avatud projektikonkursi alusel valitud ning seejärel ühisettevõtte ENIAC poolt osaliselt rahastatav teadus- ja/või arendusprojekt;

| b) | „kogukulud” – projektide abikõlblikud kulud, nagu need on määratlenud toetuslepinguid väljastavad vastavad rahastamisasutused; |
| --- | --- |

b)

„kogukulud” – projektide abikõlblikud kulud, nagu need on määratlenud toetuslepinguid väljastavad vastavad rahastamisasutused;

| c) | „jooksvad kulud” – ühisettevõtte ENIAC tegevuseks vajalikud kulud, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rahastamine; |
| --- | --- |

c)

„jooksvad kulud” – ühisettevõtte ENIAC tegevuseks vajalikud kulud, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

| d) | „seotud ettevõte” – määruse (EÜ) nr 1906/2006 artiklis 2 määratletud seotud ettevõte. |
| --- | --- |

d)

„seotud ettevõte” – määruse (EÜ) nr 1906/2006 artiklis 2 määratletud seotud ettevõte.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

Ühisettevõtte ENIAC põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine;

| b) | töötada välja artiklis 19 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajaduse korral neid kohandada; |
| --- | --- |

b)

töötada välja artiklis 19 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajaduse korral neid kohandada;

| c) | töötada välja artiklis 19 osutatud mitmeaastase strateegilise kava iga-aastane rakenduskava ja seda rakendada; |
| --- | --- |

c)

töötada välja artiklis 19 osutatud mitmeaastase strateegilise kava iga-aastane rakenduskava ja seda rakendada;

| d) | algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvate ja tõhusate menetluste teel valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetusi; |
| --- | --- |

d)

algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvate ja tõhusate menetluste teel valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetusi;

| e) | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige seitsmenda raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning teadus- ja arendustulemuste paremat koostoimet ja kasutamist nanoelektroonika valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige seitsmenda raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning teadus- ja arendustulemuste paremat koostoimet ja kasutamist nanoelektroonika valdkonnas;

| f) | jälgida ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

f)

jälgida ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme;

| g) | viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; |
| --- | --- |

g)

viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi;

| h) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

h)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| i) | viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud käesoleva määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

i)

viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud käesoleva määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 3

Liikmed

1.   Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on:

| a) | ühendus, keda esindab komisjon; |
| --- | --- |

a)

ühendus, keda esindab komisjon;

| b) | Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik ning |
| --- | --- |

b)

Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik ning

| c) | alates ühisettevõtte ENIAC põhikirja kinnitamisest ühing AENEAS (edaspidi „AENEAS”), mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber 20070039) registreeritud peakontoriga Pariisis (Prantsusmaa) ja mis tegutseb nanoelektroonika valdkonnas tegutsevate Euroopa äriühingute ja teiste teadus- ja arendusorganisatsioonide esindajana. |
| --- | --- |

c)

alates ühisettevõtte ENIAC põhikirja kinnitamisest ühing AENEAS (edaspidi „AENEAS”), mis on Prantsusmaa õiguse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber 20070039) registreeritud peakontoriga Pariisis (Prantsusmaa) ja mis tegutseb nanoelektroonika valdkonnas tegutsevate Euroopa äriühingute ja teiste teadus- ja arendusorganisatsioonide esindajana.

2.   Tingimusel et nad toetavad käesoleva määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärke ja on valmis täitma kõiki liikmestaatusest tulenevaid kohustusi, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC põhikirja heakskiitmine, võivad ühisettevõtte ENIAC liikmeks saada järgmised juriidilised isikud:

| a) | teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

a)

teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid;

| b) | kõik teised riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas teadus- ja arenduspoliitikat või -programme; |
| --- | --- |

b)

kõik teised riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kes rakendavad nanoelektroonika valdkonnas teadus- ja arenduspoliitikat või -programme;

| c) | kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamist olulisel määral rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

c)

kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamist olulisel määral rahaliselt toetama.

3.   Asutajaliikmeid ja lõikes 2 osutatud uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks”.

4.   Liikmesriike ja assotsieerunud riike, kes on ühisettevõtte ENIAC liikmed, nimetatakse edaspidi „ENIACi liikmesriikideks”. Iga ENIACi liikmesriik nimetab ühisettevõtte ENIAC organitesse oma esindaja ning määrab riikliku üksuse või riiklikud üksused, mille ülesanne on täita tema kohustusi ühisettevõtte ENIAC tegevuse elluviimisel.

5.   ENIACi liikmesriike ja komisjoni nimetatakse edaspidi ühisettevõtte ENIAC „ametiasutusteks”.

Artikkel 4

Ühinemine ja liikmestaatuse muutmine

1.   Kõik taotlused ühisettevõttega ENIAC ühinemiseks esitatakse juhatusele kooskõlas artikli 6 lõike 2 punktiga a.

2.   Liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed, saavad liikmeks, teatades juhatusele kirjalikult käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ENIAC tegevust reguleerivate muude sätete heakskiitmisest.

3.   Kolmandate riikide taotlusi ühisettevõttega ENIAC ühinemiseks kaalub juhatus ning esitab soovituse komisjonile. Komisjon võib teha ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks seoses kolmanda riigi ühinemisega, tingimusel et läbirääkimised ühisettevõttega ENIAC on edukalt lõpule viidud.

4.   Kõikide teiste juriidiliste isikute ühinemist käsitlevate otsuste või kolmandate riikide ühinemist käsitlevate soovituste tegemisel võtab juhatus arvesse taotleja olulisust ja võimalikku lisandväärtust ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamise suhtes. Kõikide ühinemistaotluste puhul esitab komisjon nõukogule aegsasti teavet juhatuse arvamuse ja vajaduse korral juhatuse otsuse kohta.

5.   Ühisettevõtte ENIAC liikmestaatust ei saa anda üle kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva nõusolekuta.

6.   Iga liige võib ühisettevõttest ENIAC välja astuda. Väljaastumine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teistele liikmetele teatamist, misjärel vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud kohustused, mis on võetud ühisettevõte ENIAC otsustega vastavalt käesolevale põhikirjale enne liikme väljaastumist.

Artikkel 5

Ühisettevõtte ENIAC organid

1.   Ühisettevõtte ENIAC organid on:

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor;

| c) | ametiasutuste nõukogu; |
| --- | --- |

c)

ametiasutuste nõukogu;

| d) | tööstus- ja teaduskomitee. |
| --- | --- |

d)

tööstus- ja teaduskomitee.

2.   Kui teatav ülesanne ei ole antud konkreetselt ühelegi organile, kuulub see juhatuse pädevusse.

Artikkel 6

Juhatus

Koosseis, hääleõigus ja otsuste vastuvõtmine

| a) | Juhatus koosneb ühisettevõtte ENIAC liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest; |
| --- | --- |

a)

Juhatus koosneb ühisettevõtte ENIAC liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest;

| b) | ühisettevõtte ENIAC iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte ENIAC iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust;

| c) | AENEASel ja ametiasutustel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90 % kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on AENEASel 50 % ja ametiasutustel 50 % häältest; |
| --- | --- |

c)

AENEASel ja ametiasutustel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90 % kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on AENEASel 50 % ja ametiasutustel 50 % häältest;

| d) | ametiasutuste häälte jagunemine määratakse kindlaks igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel eelarveaastal projektidele makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10 % häältest; |
| --- | --- |

d)

ametiasutuste häälte jagunemine määratakse kindlaks igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel eelarveaastal projektidele makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10 % häältest;

| e) | esimesel eelarveaastal ja neile järgnevatel eelarveaastatel, millele eelmisel eelarveaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud üks või kaks ENIACi liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametiasutuste häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ENIACi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

e)

esimesel eelarveaastal ja neile järgnevatel eelarveaastatel, millele eelmisel eelarveaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud üks või kaks ENIACi liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametiasutuste häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ENIACi liikmesriikide vahel;

| f) | sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ENIAC; |
| --- | --- |

f)

sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ENIAC;

| g) | otsused võetakse vastu vähemalt 75 % häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

g)

otsused võetakse vastu vähemalt 75 % häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti;

| h) | esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest. |
| --- | --- |

h)

esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest.

Roll ja ülesanded

Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ENIAC tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet.

Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | hinnata taotlusi ning teha otsus või esitada soovitus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

hinnata taotlusi ning teha otsus või esitada soovitus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 4;

| b) | otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ega ole suutnud kõrvaldada puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingu sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ega ole suutnud kõrvaldada puudusi tegevdirektori poolt kehtestatud mõistliku aja jooksul, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingu sätete kohaldamist;

| c) | võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjad; |
| --- | --- |

c)

võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjad;

| d) | kiita heaks algatused artikli 24 kohaseks põhikirja muutmiseks; |
| --- | --- |

d)

kiita heaks algatused artikli 24 kohaseks põhikirja muutmiseks;

| e) | kiita heaks artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava; |
| --- | --- |

e)

kiita heaks artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava;

| f) | teostada järelevalvet ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuse üle; |
| --- | --- |

f)

teostada järelevalvet ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuse üle;

| g) | teostada järelevalvet artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle; |
| --- | --- |

g)

teostada järelevalvet artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle;

| h) | kiita heaks iga-aastane rakenduskava vastavalt artikli 18 lõikele 4 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane eelarvekava, sealhulgas ametikohtade loetelu; |
| --- | --- |

h)

kiita heaks iga-aastane rakenduskava vastavalt artikli 18 lõikele 4 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane eelarvekava, sealhulgas ametikohtade loetelu;

| i) | kiita heaks artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ning raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ning raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle; |
| --- | --- |

j)

nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle;

| k) | luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks komiteesid või töörühmi; |
| --- | --- |

k)

luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks komiteesid või töörühmi;

| l) | võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu oma töökord; |
| --- | --- |

l)

võtta kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu oma töökord;

| m) | anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud ühisettevõtte ENIAC konkreetsele organile; |
| --- | --- |

m)

anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud ühisettevõtte ENIAC konkreetsele organile;

| n) | võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 14. |
| --- | --- |

n)

võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 14.

Ühendusel on vetoõigus kõikide otsuste suhtes, mis on seotud tema rahalise toetuse kasutamisega, ENIAC ühisettevõtte tegevuse lõpetamist käsitlevate otsuste ning punktidega a, b, c, j ja n seotud otsuste suhtes.

Töökord

| a) | Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas; |
| --- | --- |

a)

Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas;

| b) | juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees; |
| --- | --- |

b)

juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees;

| c) | kui juhatus ei otsusta teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel; |
| --- | --- |

c)

kui juhatus ei otsusta teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel;

| d) | kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon; |
| --- | --- |

d)

kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon;

| e) | juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, AENEAS ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriigi esindajat. |
| --- | --- |

e)

juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, AENEAS ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriigi esindajat.

Artikkel 7

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte ENIAC igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja annab aru juhatusele. Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes käesoleva määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

2.   Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes avalikes perioodikaväljaannetes või veebisaitidel. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks pikendada.

3.   Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised:

| a) | koostada koostöös tööstus- ja teaduskomiteega artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava ja eelarvekava ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks vastavalt artiklile 18; |
| --- | --- |

a)

koostada koostöös tööstus- ja teaduskomiteega artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava ja eelarvekava ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks vastavalt artiklile 18;

| b) | teostada järelevalvet iga-aastase rakenduskava elluviimiseks vajalike tegevuste korraldamise ja täideviimise üle käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametiasutuste nõukogu hilisemate otsuste kohaselt; |
| --- | --- |

b)

teostada järelevalvet iga-aastase rakenduskava elluviimiseks vajalike tegevuste korraldamise ja täideviimise üle käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametiasutuste nõukogu hilisemate otsuste kohaselt;

| c) | koostada artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne ning artikli 18 lõikes 5 osutatud bilanss ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

c)

koostada artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ja raamatupidamise aastaaruanne ning artikli 18 lõikes 5 osutatud bilanss ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks;

| d) | esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC sisemise töökorralduse kohta; |
| --- | --- |

d)

esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC sisemise töökorralduse kohta;

| e) | esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta; |
| --- | --- |

e)

esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta;

| f) | algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli; |
| --- | --- |

f)

algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli;

| g) | sõlmida toetuslepinguid artiklites 12 ja 13 osutatud teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida artiklis 20 osutatud teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC tegevuseks; |
| --- | --- |

g)

sõlmida toetuslepinguid artiklites 12 ja 13 osutatud teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida artiklis 20 osutatud teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC tegevuseks;

| h) | anda luba ühisettevõtte ENIAC kõikide maksete tegemiseks; |
| --- | --- |

h)

anda luba ühisettevõtte ENIAC kõikide maksete tegemiseks;

| i) | kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ENIAC tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia; |
| --- | --- |

i)

kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ENIAC tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia;

| j) | korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta; |
| --- | --- |

j)

korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta;

| k) | teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

k)

teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega;

| l) | pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ENIAC uute liikmete ühinemistingimuste üle; |
| --- | --- |

l)

pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ENIAC uute liikmete ühinemistingimuste üle;

| m) | teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud artikli 19 lõikes 3 osutatud ühisettevõtte ENIAC iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks; |
| --- | --- |

m)

teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud artikli 19 lõikes 3 osutatud ühisettevõtte ENIAC iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks;

| n) | kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana; |
| --- | --- |

n)

kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana;

| o) | anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb; |
| --- | --- |

o)

anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb;

| p) | esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta; |
| --- | --- |

p)

esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta;

| q) | viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek. |
| --- | --- |

q)

viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek.

4.   Tegevdirektori alluvuses luuakse sekretariaat, kes toetab tegevdirektorit kõikide tema ülesannete täitmisel, kaasa arvatud:

| a) | sekretariaaditeenused ühisettevõtte ENIAC organitele; |
| --- | --- |

a)

sekretariaaditeenused ühisettevõtte ENIAC organitele;

| b) | taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine;

| c) | sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine; |
| --- | --- |

c)

sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine;

| d) | finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC toetuste maksmine projektides osalejatele; |
| --- | --- |

d)

finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC toetuste maksmine projektides osalejatele;

| e) | kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine; |
| --- | --- |

e)

kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine;

| f) | ühisettevõttele ENIAC vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadele. |
| --- | --- |

f)

ühisettevõttele ENIAC vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadele.

5.   Sekretariaadi nende ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud finantstehingutega, võib ühisettevõte ENIAC sõlmida lepingu väliste teenuseosutajatega. Kõnealused lepingud sõlmitakse ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjade kohaselt.

Artikkel 8

Ametiasutuste nõukogu

Koosseis, hääleõigus ja otsuste vastuvõtmine

| a) | Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ENIAC ametiasutustest; |
| --- | --- |

a)

Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ENIAC ametiasutustest;

| b) | iga ametiasutus nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametiasutuste nõukogus; |
| --- | --- |

b)

iga ametiasutus nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametiasutuste nõukogus;

| c) | üks kolmandik hääleõigusest ametiasutuste nõukogus antakse ühendusele; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse teiste ametiasutuste nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ENIAC tegevusele vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b ning arvestades, et igal liikmel võib ametiasutuste nõukogus olla maksimaalselt 50 % hääleõigusest; |
| --- | --- |

c)

üks kolmandik hääleõigusest ametiasutuste nõukogus antakse ühendusele; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse teiste ametiasutuste nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ENIAC tegevusele vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b ning arvestades, et igal liikmel võib ametiasutuste nõukogus olla maksimaalselt 50 % hääleõigusest;

| d) | kui vähem kui kolm ENIACi liikmesriiki on tegevdirektorile vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b teada andnud oma rahalisest toetusest, kuulub üks kolmandik häältest ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ENIACi liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

d)

kui vähem kui kolm ENIACi liikmesriiki on tegevdirektorile vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b teada andnud oma rahalisest toetusest, kuulub üks kolmandik häältest ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ENIACi liikmesriikide vahel;

| e) | otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 60 % häälte koguarvust; |
| --- | --- |

e)

otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 60 % häälte koguarvust;

| f) | ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud tema toetusega ühisettevõttele ENIAC; |
| --- | --- |

f)

ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud tema toetusega ühisettevõttele ENIAC;

| g) | iga liikmesriik või raamprogrammiga assotsieerunud riik, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC liige, võib osaleda ametiasutuste nõukogus vaatlejana. Nendele riikidele edastatakse kõik ametiasutuste nõukogu dokumendid ning nad võivad anda nõu iga ametiasutuste nõukogu vastuvõetava otsuse kohta. |
| --- | --- |

g)

iga liikmesriik või raamprogrammiga assotsieerunud riik, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC liige, võib osaleda ametiasutuste nõukogus vaatlejana. Nendele riikidele edastatakse kõik ametiasutuste nõukogu dokumendid ning nad võivad anda nõu iga ametiasutuste nõukogu vastuvõetava otsuse kohta.

Roll ja ülesanded

Ametiasutuste nõukogu ülesanded on:

| a) | tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel; |
| --- | --- |

a)

tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel;

| b) | pidada arutelusid tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal koostatud artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi üle ja see heaks kiita, sealhulgas projektikonkursside eelarved; |
| --- | --- |

b)

pidada arutelusid tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal koostatud artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi üle ja see heaks kiita, sealhulgas projektikonkursside eelarved;

| c) | kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord;

| d) | otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse; |
| --- | --- |

d)

otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse;

| e) | kiita heaks projektikonkursside ulatus ja algatamine; |
| --- | --- |

e)

kiita heaks projektikonkursside ulatus ja algatamine;

| f) | kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine; |
| --- | --- |

f)

kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine;

| g) | otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC artikli 13 lõike 6 punktis a osutatud rahalise teotuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal; |
| --- | --- |

g)

otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ENIAC artikli 13 lõike 6 punktis a osutatud rahalise teotuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal;

| h) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord. |
| --- | --- |

h)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord.

Töökord

| a) | Ametiasutuste nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas; |
| --- | --- |

a)

Ametiasutuste nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ENIAC asukohas;

| b) | ametiasutuste nõukogu valib endale esimehe; |
| --- | --- |

b)

ametiasutuste nõukogu valib endale esimehe;

| c) | kuni ametiasutuste nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon; |
| --- | --- |

c)

kuni ametiasutuste nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon;

| d) | ametiasutuste nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriigi esindajat. |
| --- | --- |

d)

ametiasutuste nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ENIACi liikmesriigi esindajat.

Artikkel 9

Tööstus- ja teaduskomitee

Koosseis

| a) | AENEAS nimetab ametisse tööstus- ja teaduskomitee liikmed; |
| --- | --- |

a)

AENEAS nimetab ametisse tööstus- ja teaduskomitee liikmed;

| b) | tööstus- ja teaduskomitee koosneb kuni 25 liikmest. |
| --- | --- |

b)

tööstus- ja teaduskomitee koosneb kuni 25 liikmest.

Roll ja ülesanded

Tööstus- ja teaduskomitee ülesanded on järgmised:

| a) | töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks;

| b) | koostada artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

b)

koostada artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ENIAC algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud;

| c) | töötada välja ühisettevõtte ENIAC tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

c)

töötada välja ühisettevõtte ENIAC tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud;

| d) | töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust; |
| --- | --- |

d)

töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust;

| e) | anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid; |
| --- | --- |

e)

anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ENIAC eesmärgid;

| f) | nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab tööstus- ja teaduskomitee üks liige või mitu liiget; |
| --- | --- |

f)

nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab tööstus- ja teaduskomitee üks liige või mitu liiget;

| g) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord. |
| --- | --- |

g)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord.

Töökord

| a) | Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas; |
| --- | --- |

a)

Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas;

| b) | tööstus- ja teaduskomitee valib endale esimehe; |
| --- | --- |

b)

tööstus- ja teaduskomitee valib endale esimehe;

| c) | kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku AENEAS. |
| --- | --- |

c)

kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku AENEAS.

Artikkel 10

Siseauditi ülesanne

Finantsmääruse artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid teostatakse juhatuse vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse ühisettevõtte ENIAC suurust ja tegutsemisulatust.

Artikkel 11

Rahastamisallikad

1.   Ühisettevõtte ENIAC tegevust rahastatakse ühiselt selle liikmete osamaksetena tasutud rahaliste toetuste ja mitterahaliste toetuste kaudu, millega rahastatakse jooksvaid kulusid ning teadus- ja arendustegevust.

2.   Kõiki ühisettevõtte ENIAC vahendeid kasutatakse käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

3.   Ühisettevõtte ENIAC eelarvesse kantud vahendid hõlmavad järgmist:

| a) | liikmete toetused jooksvate kulude katmiseks, välja arvatud lõike 5 punktis c osutatud kulud; |
| --- | --- |

a)

liikmete toetused jooksvate kulude katmiseks, välja arvatud lõike 5 punktis c osutatud kulud;

| b) | ühenduse toetus teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

b)

ühenduse toetus teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks;

| c) | ühisettevõtte ENIAC teenitud tulu; |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtte ENIAC teenitud tulu;

| d) | muu rahaline toetus ja muud tulud. |
| --- | --- |

d)

muu rahaline toetus ja muud tulud.

Liikmete makstud toetustelt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte ENIAC tuluna.

4.   Juriidiline isik, kes ei ole liige, võib teha ühisettevõttele ENIAC mitterahalisi või rahalisi toetusi tegevdirektori poolt juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires läbiräägitud tingimustel.

5.   Ühisettevõtte ENIAC jooksvaid kulusid rahastatavad selle liikmed.

| a) | AENEAS maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1 % kõigi projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; |
| --- | --- |

a)

AENEAS maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1 % kõigi projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro;

| b) | ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot. Kui osa sellest toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 6 osutatud teadus- ja arengustegevuse jaoks; |
| --- | --- |

b)

ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot. Kui osa sellest toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 6 osutatud teadus- ja arengustegevuse jaoks;

| c) | ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katteks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning eraldades artiklites 12 ja 13 osutatud riiklikke vahendeid; |
| --- | --- |

c)

ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katteks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning eraldades artiklites 12 ja 13 osutatud riiklikke vahendeid;

| d) | ühenduse ja AENEASe toetus tehakse kättesaadavaks artiklis 18 osutatud asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Osamakseid tehakse ühisettevõtte finantsvajadustest lähtuvalt. |
| --- | --- |

d)

ühenduse ja AENEASe toetus tehakse kättesaadavaks artiklis 18 osutatud asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Osamakseid tehakse ühisettevõtte finantsvajadustest lähtuvalt.

6.   Ühisettevõtte ENIAC teadus- ja arendustegevus saab järgmist toetust:

| a) | ühenduse rahaline toetus projektide rahastamiseks summas kuni 440 miljonit eurot, mida võib suurendada lõike 5 punktis b osutatud ühenduse toetuse kasutamata osa võrra; |
| --- | --- |

a)

ühenduse rahaline toetus projektide rahastamiseks summas kuni 440 miljonit eurot, mida võib suurendada lõike 5 punktis b osutatud ühenduse toetuse kasutamata osa võrra;

| b) | ENIACi liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 12 ja 13. ENIACi liikmesriigid annavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks teada ühisettevõtte ENIAC algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust; |
| --- | --- |

b)

ENIACi liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 12 ja 13. ENIACi liikmesriigid annavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks teada ühisettevõtte ENIAC algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust;

| c) | projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, mis on võrdsed nende osaga projektide teostamiseks vajalikest abikõlblikest kuludest, nagu need on kindlaks määratud toetuslepinguid väljastavate rahastamisasutuste eeskirjadega. Nende kogutoetus ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametiasutuste toetus. |
| --- | --- |

c)

projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, mis on võrdsed nende osaga projektide teostamiseks vajalikest abikõlblikest kuludest, nagu need on kindlaks määratud toetuslepinguid väljastavate rahastamisasutuste eeskirjadega. Nende kogutoetus ühisettevõtte ENIAC tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametiasutuste toetus.

7.   Liikmed maksavad rahalise toetuse ühisettevõttele ENIAC vastavalt artiklis 18 osutatud iga-aastase eelarvekava sätetele osamaksetena.

8.   Kõik ühisettevõtte ENIAC uued liikmed, kes ei ole liikmesriigid ega assotsieerunud riigid, maksavad ühisettevõttele ENIAC rahalist toetust.

9.   Kui ühisettevõtte ENIAC mis tahes liige ei täida oma kohustusi seoses kokkulepitud rahalise toetusega ühisettevõttele ENIAC, teavitab tegevdirektor sellest kirjalikult kõnealust liiget ning määrab sellise puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui puudust ei ole sellise ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, kutsub tegevdirektor kokku juhatuse koosoleku, et otsustada, kas oma kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatus tuleks lõpetada või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid.

10.   Ühisettevõtte ENIAC loodud ja talle käesoleva määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele ENIAC, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 12

Teadus- ja arendustegevuse rakendamine

1.   Ühisettevõte ENIAC toetab teadus- ja arendustegevust avatud projektikonkursside, sõltumatu hindamise ja taotluste valiku ning väljavalitud taotlustele riikliku rahastamise jaotamise ning projektide rahastamise kaudu.

2.   Projektide rakendamiseks sõlmib ühisettevõte ENIAC projektides osalejatega toetuslepingud. Kõnealuste toetuslepingute tingimused on kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega ning neis viidatakse ja vajaduse korral need tuginevad artikli 13 lõike 6 punktis b osutatud vastavatele riiklikele toetuslepingutele.

3.   Selleks et võimaldada projektide rakendamist ja riikliku toetuse määramist, sõlmib ühisettevõte ENIAC halduskokkulepped ENIACi liikmesriikide poolt selleks nimetatud riiklike üksustega kooskõlas ühisettevõtte ENIAC finantseeskirjadega.

4.   Liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ENIAC liikmed, võivad ühisettevõttega ENIAC samasuguseid kokkuleppeid sõlmida.

5.   Ühisettevõte ENIAC kehtestab teadus- ja arendustegevuse järelevalve ja kontrolli korra, sealhulgas projektide järelevalvet ja tehnilist auditit käsitlevad sätted. ENIACi liikmesriigid ei nõua täiendavaid järelevalve- ja tehnilise auditi aruandeid lisaks neile, mida nõuab ühisettevõte ENIAC.

Artikkel 13

Projektide rahastamine

1.   Ühisettevõtte ENIAC avaldatud projektikonkursi alusel valitud projektide riiklik rahastamine koosneb ENIACi liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune riiklik toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju.

2.   Ühisettevõtte ENIAC teadus- ja arendustegevuseks ühenduse toetuse saamise tingimustele vastavad järgmised juriidilised isikud:

| a) | ENIACi liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ENIAC lepingute sõlmimise menetluse kohaselt sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase siseriikliku asutusega; |
| --- | --- |

a)

ENIACi liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ENIAC lepingute sõlmimise menetluse kohaselt sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase siseriikliku asutusega;

| b) | teised juriidilised isikud, kes on asutatud liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ENIAC liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ENIAC halduskokkuleppeid, et võimaldada oma riigi territooriumil asuvate äriühingute ning teadus- ja arendusorganisatsioonide osalemist. |
| --- | --- |

b)

teised juriidilised isikud, kes on asutatud liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ENIAC liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ENIAC halduskokkuleppeid, et võimaldada oma riigi territooriumil asuvate äriühingute ning teadus- ja arendusorganisatsioonide osalemist.

Selleks et vastata ühenduse rahastamise tingimustele, jäetakse käibemaks välja teadus- ja arendustegevuse rakendamisest tulenenud kuludest.

3.   Ühisettevõtte ENIAC algatatud ja avaldatud projektikonkurssides näidatakse ära iga konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse ühisettevõtte ENIAC iga liikmesriigi poolt riigi tasandil eraldatav summa ning ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse hinnanguline summa. Konkursiteates esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest, ning riiklikud ja ühisettevõtte abikõlblikkuskriteeriumid.

4.   Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55 % ENIACi liikmesriikide eraldatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametiasutuste nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti.

5.   Projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise puhul järgitakse järgmisi eeskirju:

| a) | ühisettevõtte ENIAC algatatud projektikonkursid on avatud ENIACi liikmesriikides ning teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. Kõnealused eeskirjad avalikustatakse; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte ENIAC algatatud projektikonkursid on avatud ENIACi liikmesriikides ning teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. Kõnealused eeskirjad avalikustatakse;

| b) | projektikonkursside käigus esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse kuulub vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet, mis on asutatud vähemalt kolmes ENIACi liikmesriigis. Ühisettevõte kontrollib vastavate ametiasutuste korraldatud kontrollide alusel, kas võimalikud osalejad ja nende toetus projektitaotlustele vastavad varem kindlaks määratud riiklikele ja ühisettevõtte abikõlblikkuskriteeriumidele. Võimaluse korral teavitatakse neid vastavusest enne täieliku projektitaotluse esitamist. Need kontrollid ei põhjusta märkimisväärseid viivitusi projektitaotluste hindamise ja valiku tegemise protsessis; |
| --- | --- |

b)

projektikonkursside käigus esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse kuulub vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet, mis on asutatud vähemalt kolmes ENIACi liikmesriigis. Ühisettevõte kontrollib vastavate ametiasutuste korraldatud kontrollide alusel, kas võimalikud osalejad ja nende toetus projektitaotlustele vastavad varem kindlaks määratud riiklikele ja ühisettevõtte abikõlblikkuskriteeriumidele. Võimaluse korral teavitatakse neid vastavusest enne täieliku projektitaotluse esitamist. Need kontrollid ei põhjusta märkimisväärseid viivitusi projektitaotluste hindamise ja valiku tegemise protsessis;

| c) | sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ENIAC riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet; |
| --- | --- |

c)

sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ENIAC riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet;

| d) | pärast taotluste hindamist koostab ametiasutuste nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- |

d)

pärast taotluste hindamist koostab ametiasutuste nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse;

| e) | ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid ja punkti b kohaselt läbi viidud kontrolle. Otsus on ENIACi liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. |
| --- | --- |

e)

ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid ja punkti b kohaselt läbi viidud kontrolle. Otsus on ENIACi liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu.

Projektide rahastamine

| a) | Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ENIAC ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. |
| --- | --- |

a)

Ühisettevõtte ENIAC rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ENIAC ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne.

| b) | ENIACi liikmesriigid sõlmivad projektis osalejatega toetuslepingud vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid. Vajaduse korral makstakse riiklikud rahalised toetused ENIACi liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja vastavalt riiklikele toetuslepingutele. ENIACi liikmesriigid teevad oma parima, et sünkroniseerida toetuslepingute tingimused ja sõlmimine ning maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. |
| --- | --- |

b)

ENIACi liikmesriigid sõlmivad projektis osalejatega toetuslepingud vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid. Vajaduse korral makstakse riiklikud rahalised toetused ENIACi liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja vastavalt riiklikele toetuslepingutele. ENIACi liikmesriigid teevad oma parima, et sünkroniseerida toetuslepingute tingimused ja sõlmimine ning maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt.

Artikkel 14

Finantskohustused

Ühisettevõtte ENIAC finantskohustused ei ületa ühisettevõttele tema liikmete poolt kättesaadavaks tehtud või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste vahendite summat.

Artikkel 15

Tulud

Kuludest üle jäävaid tulusid ei maksta välja ühisettevõtte ENIAC liikmetele, välja arvatud ühisettevõtte ENIAC tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 25.

Artikkel 16

Eelarveaasta

Eelarveaasta on kalendriaasta.

Artikkel 17

Eelarve täitmine

Ühisettevõtte ENIAC eelarvet täidab tegevdirektor.

Artikkel 18

Finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi ja töökohtade loetelu. Selle prognoosi alusel koostatakse kahest nimetatud eelarveaastast esimese kohta tulude ja kulude kalkulatsioon sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahaliste toetustega ühisettevõttele ENIAC. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.

2.   Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta kulude ja tulude kalkulatsiooni kohta.

3.   Võttes arvesse juhatuse liikmetelt saadud märkusi, koostab tegevdirektor koostöös tööstus- ja teaduskomiteega iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta ja esitab selle juhatusele heakskiitmiseks.

4.   Ühisettevõtte ENIAC juhatus võtab artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelneva aasta lõpuks.

5.   Tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu. Eelneva aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss esitatakse Euroopa Kontrollikojale ja komisjonile.

Artikkel 19

Planeerimine ja aruandlus

1.   Mitmeaastases strateegiakavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ENIAC eesmärkide saavutamiseks vajalikud strateegiad ja kavad, sealhulgas teadusuuringute kava.

2.   Iga-aastases tööprogrammis kirjeldatakse teadusuuringute kava rakendamiseks konkreetsel aastal vajalike projektikonkursside ulatust ja eelarvet.

3.   Iga-aastases rakenduskavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ENIAC kogu tegevuskava konkreetsel aastal, sealhulgas ette nähtud projektikonkursid ning projektikonkursside kaudu rakendamist vajavad meetmed. Tegevdirektor esitab iga-aastase rakenduskava juhatusele koos artiklis 18 osutatud iga-aastase eelarvekavaga.

4.   Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse ühisettevõtte ENIAC edusamme asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses mitmeaastase strateegilise kava ning kõnealuse aasta rakenduskavaga. Samuti sisaldab see teavet VKEde osalemise kohta ühisettevõtte teadus- ja arendustegevuses.

Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga.

5.   Kui juhatus on mitmeaastase strateegilise kava, iga-aastase rakenduskava ja iga-aastase tegevusaruande heaks kiitnud, tehakse need üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 20

Teenus- ja tarnelepingud

Ühisettevõte ENIAC kehtestab vastavalt finantseeskirjade sätetele kõik menetlused ja mehhanismid, mis on vajalikud ühisettevõtte ENIAC tegevuse läbiviimiseks sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 21

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Ühisettevõte ENIAC ei vastuta oma liikmete rahaliste kohustuste täitmise eest. Ta ei vastuta ühegi ENIACi liikmesriigi eest, kes ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ühisettevõtte ENIAC poolt algatatud projektikonkurssidest.

2.   Liikmed ei vastuta ühisettevõtte ENIAC ühegi kohustuse eest. Liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte ENIAC suhtes on sisemine vastutus ning piirdub liikmete toetusega vahenditesse vastavalt artikli 11 lõikele 3.

3.   Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 6 punkti a kohaselt projektis osalejatele rahaliste toetuste maksmist, piirdub ühisettevõtte ENIAC rahaline vastutus võlgnevuste eest liikmete poolt vastavalt artikli 11 lõike 3 punktile a jooksvate kulude katmiseks makstud toetustega.

4.   Ühisettevõte ENIAC sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.

Artikkel 22

Huvide konflikt

Ühisettevõte ENIAC väldib oma tegevuses mis tahes huvide konflikte.

Artikkel 23

Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted

1.   Järgmised uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad põhinevad määrusel (EÜ) nr 1906/2006 ja vajaduse korral tagatakse nendega käesoleva määruse alusel teostatud teadus- ja arendustegevusega loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine.

Käesolevas artiklis sätestatud intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ja kasutamist, saavutada õiguste aus jaotamine, tunnustada innovatsiooni ning saavutada era- ja avaliku sektori üksuste laialdane osalemine projektides.

2.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „teave” – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

a)

„teave” – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused;

| b) | „intellektuaalomandi õigused” – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhttoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed; |
| --- | --- |

b)

„intellektuaalomandi õigused” – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhttoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed;

| c) | „taustteave” – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena; |
| --- | --- |

c)

„taustteave” – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena;

| d) | „olemasolevad intellektuaalomandi õigused” – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandiõiguse või kontrolli projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

d)

„olemasolevad intellektuaalomandi õigused” – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandiõiguse või kontrolli projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul;

| e) | „taust” – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

e)

„taust” – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused;

| f) | „uus teave” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave; |
| --- | --- |

f)

„uus teave” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave;

| g) | „uued intellektuaalomandi õigused” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

g)

„uued intellektuaalomandi õigused” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused;

| h) | „teadmised” – uus teave ja uued intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

h)

„teadmised” – uus teave ja uued intellektuaalomandi õigused;

| i) | „kasutusõigus” – tausta ja teadmiste lihtlitsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti; |
| --- | --- |

i)

„kasutusõigus” – tausta ja teadmiste lihtlitsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti;

| j) | „vajalik” – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või teadmiste kasutamiseks; intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

j)

„vajalik” – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või teadmiste kasutamiseks; intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi;

| k) | „kasutamine” – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine teenuse loomiseks ja osutamiseks, mille võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus; |
| --- | --- |

k)

„kasutamine” – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine teenuse loomiseks ja osutamiseks, mille võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus;

| l) | „levitamine” – teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab ka teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites; |
| --- | --- |

l)

„levitamine” – teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab ka teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites;

| m) | „projektileping” – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi; |
| --- | --- |

m)

„projektileping” – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi;

| n) | „üleandmistingimused” – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest väiksem, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud. |
| --- | --- |

n)

„üleandmistingimused” – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest väiksem, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud.

3.   Ilma et see piiraks ühenduse konkurentsieeskirju, kehtivad projektide intellektuaalomandikokkulepete suhtes järgmised põhimõtted.

3.1.   Omandiline kuuluvus

| 3.1.1. | Ühisettevõtte ENIAC vahenditega loodud või talle tema tegevuse rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ENIAC, kui ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ühisettevõtte ENIAC vahenditega loodud või talle tema tegevuse rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ENIAC, kui ei ole ette nähtud teisiti.

| 3.1.2. | Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ENIAC. |
| --- | --- |

3.1.2.

Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ENIAC.

| 3.1.3. | Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ENIAC projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta. |
| --- | --- |

3.1.3.

Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ENIAC projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta.

| 3.1.4. | Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

3.1.4.

Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele.

3.2.   Kasutusõigused

| 3.2.1. | Projektis osalejad võivad otsustada anda laiemad kasutusõigused, kui käesoleva artikliga ette nähtud. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mis on vajalik projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta. |
| --- | --- |

3.2.1.

Projektis osalejad võivad otsustada anda laiemad kasutusõigused, kui käesoleva artikliga ette nähtud. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mis on vajalik projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta.

| 3.2.2. | Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokku lepitud üleandmistingimustel, välja arvatud juhul, kui projektilepingu kõik osalejad on kokku leppinud teisiti. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokku lepitud üleandmistingimustel, välja arvatud juhul, kui projektilepingu kõik osalejad on kokku leppinud teisiti.

| 3.2.3. | Teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainukasutusõiguseta ja üleandmisõiguseta. |
| --- | --- |

3.2.3.

Teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainukasutusõiguseta ja üleandmisõiguseta.

| 3.2.4. | Samas projektis osalejatel on tausta kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnealused kasutusõigused antakse ainukasutus- ja üleandmisõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

3.2.4.

Samas projektis osalejatel on tausta kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnealused kasutusõigused antakse ainukasutus- ja üleandmisõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

| 3.2.5. | Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda kasutuseks vajalik. Kõnealused kasutusõigused antakse üleandmis- ja ainukasutusõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

3.2.5.

Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda kasutuseks vajalik. Kõnealused kasutusõigused antakse üleandmis- ja ainukasutusõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

| 3.2.6. | Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks. |
| --- | --- |

3.2.6.

Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks.

3.3.   Kaitse, kasutamine ja levitamine

| 3.3.1. | Kui teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab nende omanik nende teadmiste asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste osalejate õigustatud huve asjaomases projektis, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise. |
| --- | --- |

3.3.1.

Kui teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab nende omanik nende teadmiste asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste osalejate õigustatud huve asjaomases projektis, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise.

| 3.3.2. | Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta. |
| --- | --- |

3.3.2.

Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta.

| 3.3.3. | Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. |
| --- | --- |

3.3.3.

Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega.

| 3.3.4. | Teiste samas projektis osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabe või selliste teiste osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema teadmiste või taustaga. Sellisel juhul toimub levitamine ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks. |
| --- | --- |

3.3.4.

Teiste samas projektis osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabe või selliste teiste osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema teadmiste või taustaga. Sellisel juhul toimub levitamine ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.

| 3.3.5. | Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. |
| --- | --- |

3.3.5.

Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühisettevõtte ENIAC rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega.

3.4.   Üleandmine

| 3.4.1. | Kui osaleja annab teadmiste omandiõiguse üle, annab ta saajale üle oma nimetatud teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle igale järgmisele õiguste omanikule. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

3.4.1.

Kui osaleja annab teadmiste omandiõiguse üle, annab ta saajale üle oma nimetatud teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle igale järgmisele õiguste omanikule. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi.

| 3.4.2. | Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette, ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. |
| --- | --- |

3.4.2.

Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette, ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

| 3.5. | Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, milles sätestatakse intellektuaalomandikokkulepped vastavalt käesolevale artiklile. |
| --- | --- |

3.5.

Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, milles sätestatakse intellektuaalomandikokkulepped vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 24

Põhikirja muutmine

1.   Ühisettevõtte ENIAC iga liige võib esitada juhatusele algatuse põhikirja muutmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud algatused, mille juhatus on heaks kiitnud, esitatakse muudatusettepaneku eelnõuna komisjonile, kes võtab muudatused vajaduse korral vastu.

3.   Kõik muudatused, mis mõjutavad käesoleva põhikirja olulisi elemente, eelkõige selle artiklite 3, 4, 6, 7, 11, 13, 21, 24 ja 25 muudatused, võetakse siiski vastu vastavalt asutamislepingu artiklile 172.

Artikkel 25

Tegevuse lõpetamine

1.   Ühisettevõtte ENIAC tegevus lõpetatakse käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud perioodi lõppedes või pärast käesoleva määruse artikli 11 lõike 2 kohast määruse muutmist.

2.   Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui komisjon lõpetab oma liikmestaatuse ühisettevõttes ENIAC.

3.   Ühisettevõtte ENIAC likvideerimismenetluse läbiviimiseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.

4.   Kui ühisettevõtte ENIAC tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle käesoleva määruse artiklis 17 osutatud asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara.

5.   Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte ENIAC kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ENIAC antud tegeliku toetuse osatähtsust. Mis tahes ühendusele jagatud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse.

6.   Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ENIAC antud tegeliku toetuse osatähtsust.

7.   Ühisettevõtte ENIAC sõlmitud toetuslepingute ning teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab ühisettevõtte ENIAC tegutsemisajast kauem.

---

| 4.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/38

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 73/2008,

20. detsember 2007,

millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 171 ja 172,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013), (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”) nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

| (3) | Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet ühenduses.

| (4) | Nõukogu rõhutas oma 13. märtsi 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes vajadust töötada välja järelmeetmed tegevuskava jaoks, millega nähti ette teadusuuringutele ja innovatsioonile 3 % SKPst eraldamine, sealhulgas töötada välja uued algatused, mille eesmärk on tugevdada tööstusharu ja avaliku sektori koostööd teadusuuringute rahastamisel, et parandada eri riikide avaliku ja erasektori vahelisi sidemeid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu rõhutas oma 13. märtsi 2003. aasta, 22. septembri 2003. aasta ja 24. septembri 2004. aasta järeldustes vajadust töötada välja järelmeetmed tegevuskava jaoks, millega nähti ette teadusuuringutele ja innovatsioonile 3 % SKPst eraldamine, sealhulgas töötada välja uued algatused, mille eesmärk on tugevdada tööstusharu ja avaliku sektori koostööd teadusuuringute rahastamisel, et parandada eri riikide avaliku ja erasektori vahelisi sidemeid.

| (5) | Konkurentsivõime nõukogu kutsus oma 4. detsembri 2006. aasta ja 19. veebruari 2007. aasta järeldustes ning Euroopa Ülemkogu oma 9. märtsi 2007. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks selliste algatuste elluviimiseks, mis on jõudnud sobivasse valmidusetappi. |
| --- | --- |

(5)

Konkurentsivõime nõukogu kutsus oma 4. detsembri 2006. aasta ja 19. veebruari 2007. aasta järeldustes ning Euroopa Ülemkogu oma 9. märtsi 2007. aasta järeldustes komisjoni üles esitama ettepanekud ühiste tehnoloogiaalgatuste loomiseks selliste algatuste elluviimiseks, mis on jõudnud sobivasse valmidusetappi.

| (6) | Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „EFPIA”) on võtnud juhtiva rolli innovatiivsete ravimite Euroopa tehnoloogiaplatvormi loomiseks kuuenda raamprogrammi alusel. Nad on töötanud välja strateegilise teadusuuringute kava, mis põhineb avaliku ja erasektori sidusrühmadega peetud ulatuslikel konsultatsioonidel. Strateegilises teadusuuringute kavas kirjeldati ravimite väljatöötamise protsessis esinevaid teadusuuringute kitsaskohti ja soovitati võtta innovatiivsete ravimite ühises tehnoloogiaalgatuses teaduslik suunitlus. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „EFPIA”) on võtnud juhtiva rolli innovatiivsete ravimite Euroopa tehnoloogiaplatvormi loomiseks kuuenda raamprogrammi alusel. Nad on töötanud välja strateegilise teadusuuringute kava, mis põhineb avaliku ja erasektori sidusrühmadega peetud ulatuslikel konsultatsioonidel. Strateegilises teadusuuringute kavas kirjeldati ravimite väljatöötamise protsessis esinevaid teadusuuringute kitsaskohti ja soovitati võtta innovatiivsete ravimite ühises tehnoloogiaalgatuses teaduslik suunitlus.

| (7) | Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 1. juuli 2003. aasta teatisele „Euroopa farmaatsiatööstuse tugevdamine patsiendi hüvanguks – kutse tegevusele” ja eelkõige soovitusele, mis käsitleb innovatiivsetele ravimitele juurdepääsu, et tagada konkurentsivõimelise innovatsioonil põhineva tööstusharu areng. Kõnealune teatis oli vastuseks kõrgetasemelise innovatsiooni ja ravimitega varustamise rühma G10 Medicines 7. mai 2002. aasta aruandele „Innovatsiooni ergutamine ja ELi teadusbaasi tugevdamine”. Käesolev ühine tehnoloogiaalgatus on ka vastuseks komisjoni 23. jaanuari 2002. aasta teatisele teemal „Bioteadused ja biotehnoloogia – strateegia Euroopa jaoks (2002)”. |
| --- | --- |

(7)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 1. juuli 2003. aasta teatisele „Euroopa farmaatsiatööstuse tugevdamine patsiendi hüvanguks – kutse tegevusele” ja eelkõige soovitusele, mis käsitleb innovatiivsetele ravimitele juurdepääsu, et tagada konkurentsivõimelise innovatsioonil põhineva tööstusharu areng. Kõnealune teatis oli vastuseks kõrgetasemelise innovatsiooni ja ravimitega varustamise rühma G10 Medicines 7. mai 2002. aasta aruandele „Innovatsiooni ergutamine ja ELi teadusbaasi tugevdamine”. Käesolev ühine tehnoloogiaalgatus on ka vastuseks komisjoni 23. jaanuari 2002. aasta teatisele teemal „Bioteadused ja biotehnoloogia – strateegia Euroopa jaoks (2002)”.

| (8) | Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus vastab samuti vajadusele võtta 2006. aasta jaanuari aruandes„Innovatiivse Euroopa loomine” kindlaksmääratud meetmeid. Selles aruandes on farmaatsiatooted määratletud peamise strateegilise valdkonnana ja selles rõhutatakse vajadust innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse järele Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(8)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus vastab samuti vajadusele võtta 2006. aasta jaanuari aruandes„Innovatiivse Euroopa loomine” kindlaksmääratud meetmeid. Selles aruandes on farmaatsiatooted määratletud peamise strateegilise valdkonnana ja selles rõhutatakse vajadust innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse järele Euroopa tasandil.

| (9) | Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on suurendada Euroopas, liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid investeeringuid. See peaks tagama Euroopa kodanikele sotsiaal-majanduslikud hüved, parandama Euroopa kodanike tervist, suurendama Euroopa konkurentsivõimet ja aitama muuta Euroopa kõige ligitõmbavamaks kohaks bioloogiliste ravimitega seotud teadus- ja arendustegevuse läbiviimiseks. |
| --- | --- |

(9)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on suurendada Euroopas, liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid investeeringuid. See peaks tagama Euroopa kodanikele sotsiaal-majanduslikud hüved, parandama Euroopa kodanike tervist, suurendama Euroopa konkurentsivõimet ja aitama muuta Euroopa kõige ligitõmbavamaks kohaks bioloogiliste ravimitega seotud teadus- ja arendustegevuse läbiviimiseks.

| (10) | Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk peaks olema koostöö edendamine kõikide sidusrühmade, nagu näiteks tööstusharu, valitsusasutuste (sealhulgas reguleerivate asutuste), patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel. Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), järgides täpselt neid soovitusi, mis on töötatud välja innovatiivsete ravimite Euroopa tehnoloogiaplatvormi strateegilises teadusuuringute kavas, milles määratleti oluliste valdkondadena ravimite efektiivsus ja ohutus ning teadmiste juhtimine ja koolitus. |
| --- | --- |

(10)

Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk peaks olema koostöö edendamine kõikide sidusrühmade, nagu näiteks tööstusharu, valitsusasutuste (sealhulgas reguleerivate asutuste), patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel. Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), järgides täpselt neid soovitusi, mis on töötatud välja innovatiivsete ravimite Euroopa tehnoloogiaplatvormi strateegilises teadusuuringute kavas, milles määratleti oluliste valdkondadena ravimite efektiivsus ja ohutus ning teadmiste juhtimine ja koolitus.

| (11) | Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks esitama koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks ning toetama konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust, et kiirendada patsientide jaoks ohutumate ja efektiivsemate ravimite väljatöötamist. „Konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust” tuleks selles kontekstis mõista ravimite väljatöötamise protsessis kasutatavaid vahendeid ja metoodikat käsitleva uurimistööna. |
| --- | --- |

(11)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks esitama koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks ning toetama konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust, et kiirendada patsientide jaoks ohutumate ja efektiivsemate ravimite väljatöötamist. „Konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust” tuleks selles kontekstis mõista ravimite väljatöötamise protsessis kasutatavaid vahendeid ja metoodikat käsitleva uurimistööna.

| (12) | Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks pakkuma uusi lähenemisviise, meetodeid ja tehnoloogiat, parandama teadmiste juhtimist teadusuuringute tulemuste ja andmete osas ning toetama spetsialistide koolitamist. Selleks on vaja asutada juriidilisest isikust ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte”). |
| --- | --- |

(12)

Innovatiivsete ravimite ühine tehnoloogiaalgatus peaks pakkuma uusi lähenemisviise, meetodeid ja tehnoloogiat, parandama teadmiste juhtimist teadusuuringute tulemuste ja andmete osas ning toetama spetsialistide koolitamist. Selleks on vaja asutada juriidilisest isikust ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „IMI ühisettevõte”).

| (13) | IMI ühisettevõtte eesmärk tuleks saavutada teadusuuringute toetamisega avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel. Selleks peaks IMI ühisettevõte olema suuteline korraldama teadusuuringute toetamiseks projektikonkursse. Selliste teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. |
| --- | --- |

(13)

IMI ühisettevõtte eesmärk tuleks saavutada teadusuuringute toetamisega avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel. Selleks peaks IMI ühisettevõte olema suuteline korraldama teadusuuringute toetamiseks projektikonkursse. Selliste teadusuuringute puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid.

| (14) | IMI ühisettevõte tuleks asutada 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks, et tagada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) käigus alustatud, kuid veel lõpetamata teadusuuringute asjakohane haldamine. |
| --- | --- |

(14)

IMI ühisettevõte tuleks asutada 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks, et tagada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) käigus alustatud, kuid veel lõpetamata teadusuuringute asjakohane haldamine.

| (15) | IMI ühisettevõtte peaks asutama ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) (edaspidi „finantsmäärus”), võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvesse. |
| --- | --- |

(15)

IMI ühisettevõtte peaks asutama ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) (edaspidi „finantsmäärus”), võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvesse.

| (16) | IMI ühisettevõtte asutajaliikmed peaksid olema ühendus ja EFPIA. |
| --- | --- |

(16)

IMI ühisettevõtte asutajaliikmed peaksid olema ühendus ja EFPIA.

| (17) | EFPIA on mittetulundusühendus, kes esindab teadusuuringutega tegelevat Euroopa farmaatsiatööstust. EFPIA eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiatööstuse tehnoloogiline ja majanduslik areng ning seda soodustada. EFPIA liikmeks võivad saada riiklikud teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate liidud, samuti otseselt teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad. EFPIA kohaldab liikmeks saamise suhtes üldiseid avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, tagades tööstusharu laialdase osalemise. |
| --- | --- |

(17)

EFPIA on mittetulundusühendus, kes esindab teadusuuringutega tegelevat Euroopa farmaatsiatööstust. EFPIA eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiatööstuse tehnoloogiline ja majanduslik areng ning seda soodustada. EFPIA liikmeks võivad saada riiklikud teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate liidud, samuti otseselt teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad. EFPIA kohaldab liikmeks saamise suhtes üldiseid avatuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, tagades tööstusharu laialdase osalemise.

| (18) | IMI ühisettevõte peaks olema avatud uutele liikmetele. |
| --- | --- |

(18)

IMI ühisettevõte peaks olema avatud uutele liikmetele.

| (19) | IMI ühisettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada IMI ühisettevõtte põhikirjas käesoleva määruse osana. |
| --- | --- |

(19)

IMI ühisettevõtte töökorralduse ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada IMI ühisettevõtte põhikirjas käesoleva määruse osana.

| (20) | EFPIA ja EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad on allkirjastanud IMI ühisettevõtte põhikirja käsitleva kinnituskirja. |
| --- | --- |

(20)

EFPIA ja EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad on allkirjastanud IMI ühisettevõtte põhikirja käsitleva kinnituskirja.

| (21) | Teadusuuringuid tuleks rahastada ühenduse vahenditest ning EFPIA liikmeks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate vahenditest vähemalt samal tasemel. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(21)

Teadusuuringuid tuleks rahastada ühenduse vahenditest ning EFPIA liikmeks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate vahenditest vähemalt samal tasemel. Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine, eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine, vastavalt otsuse 2006/971/EÜ III lisale.

| (22) | IMI ühisettevõtte jooksvaid kulusid peaksid rahastama EFPIA ja ühendus võrdsetes osades. |
| --- | --- |

(22)

IMI ühisettevõtte jooksvaid kulusid peaksid rahastama EFPIA ja ühendus võrdsetes osades.

| (23) | Võrdse partnerluse tagamiseks ei peaks EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad saama rahalist toetust IMI ühisettevõttest. |
| --- | --- |

(23)

Võrdse partnerluse tagamiseks ei peaks EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad ravimitootjad saama rahalist toetust IMI ühisettevõttest.

| (24) | IMI ühisettevõte peaks vastavalt finantsmäärusele ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevustes osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (5). |
| --- | --- |

(24)

IMI ühisettevõte peaks vastavalt finantsmäärusele ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja erasektori rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevustes osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (5).

| (25) | Kuna on vajalik tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi IMI ühisettevõttesse värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (6) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. |
| --- | --- |

(25)

Kuna on vajalik tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi IMI ühisettevõttesse värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (6) sätestatud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi.

| (26) | Juriidilise isikuna vastutab IMI ühisettevõte oma toimingute eest. Lepingutega seotud vaidluste lahendamiseks tuleks ühisettevõtte sõlmitavates lepingutes näha ette Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus. |
| --- | --- |

(26)

Juriidilise isikuna vastutab IMI ühisettevõte oma toimingute eest. Lepingutega seotud vaidluste lahendamiseks tuleks ühisettevõtte sõlmitavates lepingutes näha ette Euroopa Ühenduste Kohtu pädevus.

| (27) | Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9). |
| --- | --- |

(27)

Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9).

| (28) | IMI ühisettevõtte asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama IMI ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. |
| --- | --- |

(28)

IMI ühisettevõtte asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama IMI ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.

| (29) | IMI ühisettevõte tuleks asutada Belgias Brüsselis. IMI ühisettevõtte ja Belgia vahel tuleks sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt IMI ühisettevõttele antavat muud toetust. |
| --- | --- |

(29)

IMI ühisettevõte tuleks asutada Belgias Brüsselis. IMI ühisettevõtte ja Belgia vahel tuleks sõlmida asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt IMI ühisettevõttele antavat muud toetust.

| (30) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt IMI ühisettevõtte asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt IMI ühisettevõtte asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste ressursside sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühisettevõtte asutamine

1.   Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte (edaspidi „IMI ühisettevõte”) kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

2.   Ühisettevõtte asukoht on Belgias Brüsselis.

Artikkel 2

Eesmärgid

IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada Euroopa farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

| a) | toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; |
| --- | --- |

a)

toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks;

| b) | toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; |
| --- | --- |

b)

toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi;

| c) | tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; |
| --- | --- |

c)

tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega;

| d) | toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu;

| e) | edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

e)

edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Artikkel 3

Õiguslik seisund

IMI ühisettevõte on ühenduse asutus ja tal on juriidilise isiku staatus. IMI ühisettevõttel on igas Euroopa Ühenduse liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 4

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud IMI ühisettevõtte põhikiri, mis moodustab käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 5

Ühenduse toetus

1.   Ühenduse maksimaalne rahaline toetus IMI ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud ja selle suuruseks on 1 000 miljonit eurot. Toestus makstakse seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teemale „Tervis” eraldatud Euroopa Liidu üldeelarve assigneeringutest kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b sätetega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mis sõlmitakse ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja IMI ühisettevõtte vahel.

3.   Ühenduse poolt IMI ühisettevõttele teadusuuringute rahastamiseks ette nähtud toetus antakse avatud projektikonkursside alusel.

Artikkel 6

Finantseeskirjad

1.   IMI ühisettevõte võtab vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt finantsmääruse artikli 185 lõikele 1. Need eeskirjad võivad kõrvale kalduda komisjoni määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (10) raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse finantsmääruse artiklis 185, kui IMI ühisettevõtte tegevusega seotud konkreetsed vajadused seda nõuavad ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   IMI ühisettevõttel on oma siseauditi üksus.

Artikkel 7

Töötajad

1.   IMI ühisettevõtte töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja põhikirja artikli 6 lõike 3 kohaldamist, kasutab IMI ühisettevõte oma töötajate suhtes volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning lepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes osutatud vajalikud rakendusmeetmed.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks IMI ühisettevõtte ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

5.   IMI ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest, kellega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida võib pikendada ainult ühe korra kindlaksmääratud ajaks. Teenistuses oleku kogukestus ei ületa seitset aastat ega ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.

6.   Kõik personalikulud kannab IMI ühisettevõte.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

IMI ühisettevõtte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 9

Vastutus

1.   IMI ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab IMI ühisettevõte kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki IMI ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse IMI ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse IMI ühisettevõtte vahenditest.

4.   IMI ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:

| a) | liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikidevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

| b) | vaidluste lahendamine IMI ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel; |
| --- | --- |

b)

vaidluste lahendamine IMI ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

| c) | asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel IMI ühisettevõtte, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel IMI ühisettevõtte, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

| d) | IMI ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

d)

IMI ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Käesoleva määruse või muude ühenduse õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse IMI ühisettevõtte asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Aruandlus, hindamine ja eelarve täitmine

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande IMI ühisettevõtte edusammude kohta. Aruanne sisaldab rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja samuti riigipõhiseid statistilisi andmeid.

2.   31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2013 viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi IMI ühisettevõtte vahehindamise, tuginedes IMI ühisettevõttega peetud konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud tingimustele. Need hindamised hõlmavad IMI ühisettevõtte tegevuse kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega ning vajaduse korral käesoleva määruse muutmise ettepanekud, sealhulgas ettepaneku ühisettevõtte tegevuse võimaliku ennetähtaegse lõpetamise kohta, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi IMI ühisettevõtte lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   IMI ühisettevõtte eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt artiklis 6 osutatud IMI ühisettevõtte finantseeskirjades ette nähtud menetlusele.

Artikkel 12

Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed

1.   IMI ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või lubades selle tegemist.

2.   Eeskirjade eiramise korral IMI ühisettevõtte või tema töötajate poolt jääb liikmetele õigus sisse nõuda alusetult makstud summad või vähendada järgmisi IMI ühisettevõttele makstavaid toetusi või nende maksmine peatada.

3.   Pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

4.   IMI ühisettevõte teeb tema rahastatavates teadusuuringutes osalejate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid.

5.   Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada IMI ühisettevõtte rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab IMI ühisettevõte, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning eeskirjade eiramise avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

6.   Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (11) asutatud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ja selle töötajate suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist ühineb ühisettevõte Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (12). IMI ühisettevõte võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi läbiviidavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, tagab IMI ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada IMI ühisettevõtte liikmete või selle tegevuses osalejate huve.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   IMI ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (13).

2.   IMI ühisettevõte võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu 7. augustiks 2008.

3.   IMI ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

Artikkel 15

Intellektuaalomand

IMI ühisettevõte võtab vastu uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, mis tuginevad määrusele (EÜ) nr 1906/2006 ja mis on sätestatud põhikirja artiklis 22 ning millega vajaduse korral tagatakse käesoleva määruse alusel läbiviidavate teadusuuringute tulemusel loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine.

Artikkel 16

Ettevalmistavad meetmed

1.   Komisjon vastutab IMI ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni IMI ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Ta võtab vastavalt ühenduse õigusele ning koostöös teiste asutajaliikmetega ja juhatust kaasates kõik vajalikud meetmed.

2.   Kuni tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt põhikirja artikli 6 lõikele 3, võib komisjon määrata sel eesmärgil ajutiselt ametisse piiratud arvu oma ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide IMI ühisettevõtte eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid, pärast IMI ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja võib lubada kõikide IMI ühisettevõtte üldeelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist.

Artikkel 17

Asukohariigi toetus

IMI ühisettevõtte ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt IMI ühisettevõttele antavat muud toetust.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  Arvamus on esitatud 24. oktoobril 2007. (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. Parandatud väljaandes ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

4

(5)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 337/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 1).

6

(7)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

9

(10)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

12

(13)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

13

---

LISA

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ÜHISE TEHNOLOOGIAALGATUSE RAKENDAMISEKS ASUTATUD ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI

Artikkel 1

Ülesanded ja tegevus

Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte (edaspidi „IMI ühisettevõte”) põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine;

| b) | töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

b)

töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel;

| c) | teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut; |
| --- | --- |

c)

teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut;

| d) | mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid;

| e) | seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda; |
| --- | --- |

e)

seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda;

| f) | hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist; |
| --- | --- |

f)

hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist;

| g) | viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; |
| --- | --- |

g)

viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi;

| h) | suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”) vahendusel; |
| --- | --- |

h)

suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”) vahendusel;

| i) | korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

i)

korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks;

| j) | teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest; |
| --- | --- |

j)

teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest;

| k) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

k)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| l) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus; |
| --- | --- |

l)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus;

| m) | viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

m)

viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 2

Liikmed

1.   IMI ühisettevõtte asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on:

| a) | Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ning |
| --- | --- |

a)

Euroopa Ühendus, keda esindab komisjon, ning

| b) | alates IMI ühisettevõtte põhikirja kinnitamisest Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „EFPIA”), mis on Šveitsi õiguse alusel registreeritud mittetulundusühendus (registreerimisnumber 4749) ja mille alaline asukoht on Belgias Brüsselis. EFPIA on Euroopa farmaatsiatööstuse esindusorganisatsioon. |
| --- | --- |

b)

alates IMI ühisettevõtte põhikirja kinnitamisest Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (edaspidi „EFPIA”), mis on Šveitsi õiguse alusel registreeritud mittetulundusühendus (registreerimisnumber 4749) ja mille alaline asukoht on Belgias Brüsselis. EFPIA on Euroopa farmaatsiatööstuse esindusorganisatsioon.

2.   Tingimusel et nad aitavad rahastada määruse artiklis 2 kirjeldatud IMI ühisettevõtte eesmärkide saavutamist ja kiidavad heaks IMI ühisettevõtte põhikirja, võib IMI ühisettevõtte liikmestaatust taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud asutajaliikmeid ning uusi liikmeid nimetataks edaspidi „liikmeteks”.

Artikkel 3

Ühinemine ja liikmestaatuse muutmine

1.   Kõik ühinemistaotlused esitatakse juhatusele.

2.   Kõikide teiste juriidiliste isikute ühinemist käsitlevate otsuste tegemisel võtab juhatus arvesse taotleja olulisust ja võimalikku lisandväärtust IMI ühisettevõtte eesmärkide saavutamise suhtes. Kõikide ühinemistaotluste puhul esitab komisjon nõukogule aegsasti teavet juhatuse arvamuse ja vajaduse korral juhatuse otsuse kohta.

3.   Iga liige võib lõpetada oma liikmestaatuse IMI ühisettevõttes. Liikmestaatuse lõpetamine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teistele liikmetele teatamist, misjärel vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud kohustused, mille IMI ühisettevõte on kiitnud heaks enne liikmestaatuse lõpetamist.

4.   IMI ühisettevõtte liikmestaatust ei saa üle anda kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva nõusolekuta.

Artikkel 4

Organid

1.   IMI ühisettevõtte organid on:

| — | juhatus; |
| --- | --- |

—

juhatus;

| — | tegevdirektor; |
| --- | --- |

—

tegevdirektor;

| — | teaduskomitee. |
| --- | --- |

—

teaduskomitee.

2.   Kui teatav ülesanne ei ole antud konkreetselt ühelegi organile, kuulub see juhatuse pädevusse.

3.   IMI ühisettevõtet toetab kaks välist nõuandvat organit: IMI riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum.

Artikkel 5

Juhatus

Koosseis, hääleõigus ja otsuste vastuvõtmine

| a) | Iga IMI ühisettevõtte liiget esindab juhatuses maksimaalselt viis esindajat; |
| --- | --- |

a)

Iga IMI ühisettevõtte liiget esindab juhatuses maksimaalselt viis esindajat;

| b) | igal asutajaliikmel on juhatuses viis häält; |
| --- | --- |

b)

igal asutajaliikmel on juhatuses viis häält;

| c) | iga uue liikme hääleõigus määratakse proportsionaalselt, sõltuvalt sellest, kui suur on tema toetus IMI ühisettevõtte tegevuse kogutoetusesse; |
| --- | --- |

c)

iga uue liikme hääleõigus määratakse proportsionaalselt, sõltuvalt sellest, kui suur on tema toetus IMI ühisettevõtte tegevuse kogutoetusesse;

| d) | iga liikme hääled on jagamatud; |
| --- | --- |

d)

iga liikme hääled on jagamatud;

| e) | juhatus võtab otsused vastu kolmeneljandikulise häälteenamusega ja asutajaliikmete poolthäältega; |
| --- | --- |

e)

juhatus võtab otsused vastu kolmeneljandikulise häälteenamusega ja asutajaliikmete poolthäältega;

| f) | juhatuse esimees esindab asutajaliikmeid ja on ametis rotatsiooni korras; |
| --- | --- |

f)

juhatuse esimees esindab asutajaliikmeid ja on ametis rotatsiooni korras;

| g) | liikmete esindajad ei ole isiklikult vastutavad nende kui juhatuses olevate esindajate pädevuses võetud meetmete eest. |
| --- | --- |

g)

liikmete esindajad ei ole isiklikult vastutavad nende kui juhatuses olevate esindajate pädevuses võetud meetmete eest.

Roll ja ülesanded

Juhatus kannab üldist vastutust IMI ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet.

Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | hinnata taotlusi ning teha otsus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 3; |
| --- | --- |

a)

hinnata taotlusi ning teha otsus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 3;

| b) | otsustada iga sellise IMI ühisettevõtte liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingute sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

otsustada iga sellise IMI ühisettevõtte liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingute sätete kohaldamist;

| c) | kiita heaks iga-aastase rakenduskava ettepanek ja vastavad kuluprognoosid; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks iga-aastase rakenduskava ettepanek ja vastavad kuluprognoosid;

| d) | kiita heaks aastaeelarve ettepanek koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

d)

kiita heaks aastaeelarve ettepanek koos ametikohtade loeteluga;

| e) | kiita heaks projektikonkursid; |
| --- | --- |

e)

kiita heaks projektikonkursid;

| f) | kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne koos vastavate kulutustega; |
| --- | --- |

f)

kiita heaks iga-aastane tegevusaruanne koos vastavate kulutustega;

| g) | kiita heaks raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

g)

kiita heaks raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| h) | kui see on asjakohane, kiita heaks kõik teaduskomitee soovitatavad teadusuuringute kavasse tehtavad muudatused; |
| --- | --- |

h)

kui see on asjakohane, kiita heaks kõik teaduskomitee soovitatavad teadusuuringute kavasse tehtavad muudatused;

| i) | kiita heaks täitevameti esitatud juhised projektitaotluste hindamiseks ja valiku tegemiseks; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks täitevameti esitatud juhised projektitaotluste hindamiseks ja valiku tegemiseks;

| j) | kiita heaks väljavalitud projektitaotluste loetelu; |
| --- | --- |

j)

kiita heaks väljavalitud projektitaotluste loetelu;

| k) | nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle; |
| --- | --- |

k)

nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle;

| l) | kiita tegevdirektori soovituste alusel heaks täitevameti organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- |

l)

kiita tegevdirektori soovituste alusel heaks täitevameti organisatsiooniline struktuur;

| m) | võtta vastavalt määruse artiklile 6 vastu IMI ühisettevõtte finantsmäärus; |
| --- | --- |

m)

võtta vastavalt määruse artiklile 6 vastu IMI ühisettevõtte finantsmäärus;

| n) | kiita heaks IMI ühisettevõtte sise-eeskirjad, sealhulgas intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted vastavalt artiklis 22 sätestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

n)

kiita heaks IMI ühisettevõtte sise-eeskirjad, sealhulgas intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted vastavalt artiklis 22 sätestatud põhimõtetele;

| o) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord; |
| --- | --- |

o)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord;

| p) | kiita heaks algatused artikli 23 kohaseks põhikirja muutmiseks; |
| --- | --- |

p)

kiita heaks algatused artikli 23 kohaseks põhikirja muutmiseks;

| q) | anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud IMI ühisettevõtte konkreetsele organile; |
| --- | --- |

q)

anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud IMI ühisettevõtte konkreetsele organile;

| r) | võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord, nagu on osutatud määruse artiklis 14; |
| --- | --- |

r)

võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktiline kord, nagu on osutatud määruse artiklis 14;

| s) | teostada järelevalvet IMI ühisettevõtte kogu tegevuse üle. |
| --- | --- |

s)

teostada järelevalvet IMI ühisettevõtte kogu tegevuse üle.

Töökord

| a) | Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. Liikme või tegevdirektori taotlusel võib kokku kutsuda erakorralisi koosoleku. Koosolekud toimuvad tavaliselt IMI ühisettevõtte asukohas; |
| --- | --- |

a)

Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas. Liikme või tegevdirektori taotlusel võib kokku kutsuda erakorralisi koosoleku. Koosolekud toimuvad tavaliselt IMI ühisettevõtte asukohas;

| b) | kui konkreetsel juhul ei otsustata teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel; |
| --- | --- |

b)

kui konkreetsel juhul ei otsustata teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel;

| c) | IMI riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana; |
| --- | --- |

c)

IMI riikide esindajate rühma esimehel on õigus osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana;

| d) | teaduskomitee esimees osaleb koosolekutel juhatuse kutsel, kui see on päevakorrast tulenevalt asjakohane; |
| --- | --- |

d)

teaduskomitee esimees osaleb koosolekutel juhatuse kutsel, kui see on päevakorrast tulenevalt asjakohane;

| e) | juhatus võib kutsuda koosolekust osa võtma vaatlejaid ja/või muid eksperte, kui see on päevakorrast tulenevalt asjakohane. |
| --- | --- |

e)

juhatus võib kutsuda koosolekust osa võtma vaatlejaid ja/või muid eksperte, kui see on päevakorrast tulenevalt asjakohane.

Artikkel 6

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab IMI ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele. Sellega seoses teavitab tegevdirektor korrapäraselt juhatust ja teaduskomiteed ning vastab kõigile juhatuse ja teaduskomitee vastavatele küsimustele. Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

2.   Tegevdirektor on IMI ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja annab aru juhatusele.

3.   Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes perioodikaväljaannetes või veebisaitidel. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks pikendada.

4.   Tegevdirektoril on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | vastutada IMI ühisettevõttega seotud kommunikatsioonitegevuse eest; |
| --- | --- |

a)

vastutada IMI ühisettevõttega seotud kommunikatsioonitegevuse eest;

| b) | hallata asjakohasel viisil avaliku ja erasektori vahendeid; |
| --- | --- |

b)

hallata asjakohasel viisil avaliku ja erasektori vahendeid;

| c) | esitada juhatusele soovitusi projektitaotluste hindamis- ja valikumenetluste kohta ning esitada vastavaid suuniseid. Need suunised sisaldavad projektitaotlusi hindavate vastastikuse eksperdihinnangu komiteede menetlusi, koosseisu ja kohustusi ning uuringutulemuste levitamise eeskirju; |
| --- | --- |

c)

esitada juhatusele soovitusi projektitaotluste hindamis- ja valikumenetluste kohta ning esitada vastavaid suuniseid. Need suunised sisaldavad projektitaotlusi hindavate vastastikuse eksperdihinnangu komiteede menetlusi, koosseisu ja kohustusi ning uuringutulemuste levitamise eeskirju;

| d) | järelevalve teostamine projektikonkursside algatamise üle, projektitaotluste hindamine ja väljavalimine, valitud projektitaotluste üle läbirääkimiste pidamine, projektitaotluste järelmeetmed ja toetuste haldamine, sealhulgas rahastatavate teadusuuringute koordineerimine; |
| --- | --- |

d)

järelevalve teostamine projektikonkursside algatamise üle, projektitaotluste hindamine ja väljavalimine, valitud projektitaotluste üle läbirääkimiste pidamine, projektitaotluste järelmeetmed ja toetuste haldamine, sealhulgas rahastatavate teadusuuringute koordineerimine;

| e) | vastutada asjakohase raamatupidamissüsteemi loomise ja selle haldamise eest; |
| --- | --- |

e)

vastutada asjakohase raamatupidamissüsteemi loomise ja selle haldamise eest;

| f) | tagada juhatusele ja teaduskomiteele vajalikud dokumendid ja logistiline toetus; |
| --- | --- |

f)

tagada juhatusele ja teaduskomiteele vajalikud dokumendid ja logistiline toetus;

| g) | koostada iga-aastase rakenduskava ettepanek ja vastavad kuluprognoosid; |
| --- | --- |

g)

koostada iga-aastase rakenduskava ettepanek ja vastavad kuluprognoosid;

| h) | koostada aastaeelarve ettepanek, sealhulgas ametikohtade loetelu; |
| --- | --- |

h)

koostada aastaeelarve ettepanek, sealhulgas ametikohtade loetelu;

| i) | koostada iga-aastane tegevusaruanne koos vastavate kulutustega; |
| --- | --- |

i)

koostada iga-aastane tegevusaruanne koos vastavate kulutustega;

| j) | koostada raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

j)

koostada raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| k) | valmistada ette igasugune muu teave, mida juhatus võib paluda; |
| --- | --- |

k)

valmistada ette igasugune muu teave, mida juhatus võib paluda;

| l) | korraldada IMI ühisettevõttele vajalike kaupade/teenuste hankekonkursse vastavalt IMI ühisettevõtte finantseeskirjadele; |
| --- | --- |

l)

korraldada IMI ühisettevõttele vajalike kaupade/teenuste hankekonkursse vastavalt IMI ühisettevõtte finantseeskirjadele;

| m) | valmistada ette projektikonkursse; |
| --- | --- |

m)

valmistada ette projektikonkursse;

| n) | täita talle juhatuse poolt määratud või delegeeritud ülesandeid; |
| --- | --- |

n)

täita talle juhatuse poolt määratud või delegeeritud ülesandeid;

| o) | esitada juhatusele kõik teaduskomitee soovitatavad teadusuuringute kavasse tehtavad muudatused; |
| --- | --- |

o)

esitada juhatusele kõik teaduskomitee soovitatavad teadusuuringute kavasse tehtavad muudatused;

| p) | esitada juhatusele oma ettepanek(ud) täitevameti organisatsioonilise struktuuri kohta ning korraldada ja juhtida IMI ühisettevõtte töötajate tööd ja teostada nende üle järelevalvet; |
| --- | --- |

p)

esitada juhatusele oma ettepanek(ud) täitevameti organisatsioonilise struktuuri kohta ning korraldada ja juhtida IMI ühisettevõtte töötajate tööd ja teostada nende üle järelevalvet;

| q) | kutsuda kokku juhatuse koosolekuid; |
| --- | --- |

q)

kutsuda kokku juhatuse koosolekuid;

| r) | kutsuda kokku sidusrühmade foorumi aastakoosolek, et tagada sidusrühmade jaoks IMI ühisettevõtte tegevuse avatus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

r)

kutsuda kokku sidusrühmade foorumi aastakoosolek, et tagada sidusrühmade jaoks IMI ühisettevõtte tegevuse avatus ja läbipaistvus;

| s) | osaleda vajaduse korral vaatlejana juhatuse, teaduskomitee ja sidusrühmade foorumi koosolekutel; |
| --- | --- |

s)

osaleda vajaduse korral vaatlejana juhatuse, teaduskomitee ja sidusrühmade foorumi koosolekutel;

| t) | vajaduse korral moodustada juhatuse otsuse põhjal teaduslikke ajutisi/abistavaid organeid või komiteesid ja koguda ekspertidelt teaduslikke nõuandeid; |
| --- | --- |

t)

vajaduse korral moodustada juhatuse otsuse põhjal teaduslikke ajutisi/abistavaid organeid või komiteesid ja koguda ekspertidelt teaduslikke nõuandeid;

| u) | anda juhatusele igasugust muud teavet, mida juhatus võib taotleda; |
| --- | --- |

u)

anda juhatusele igasugust muud teavet, mida juhatus võib taotleda;

| v) | vastutada riskide hindamise ja riskijuhtimise eest; |
| --- | --- |

v)

vastutada riskide hindamise ja riskijuhtimise eest;

| w) | teha juhatusele ettepanek kindlustuse kohta, mida IMI ühisettevõttel võib olla vaja võtta oma kohustuste täitmiseks; |
| --- | --- |

w)

teha juhatusele ettepanek kindlustuse kohta, mida IMI ühisettevõttel võib olla vaja võtta oma kohustuste täitmiseks;

| x) | vastutada teadusuuringute läbiviimiseks toetuslepingute sõlmimise ning IMI ühisettevõtte tööks vajalike teenus- ja tarnelepingute sõlmimise eest, nagu on osutatud artiklis 12. |
| --- | --- |

x)

vastutada teadusuuringute läbiviimiseks toetuslepingute sõlmimise ning IMI ühisettevõtte tööks vajalike teenus- ja tarnelepingute sõlmimise eest, nagu on osutatud artiklis 12.

5.   Tegevdirektorit abistavad täitevameti töötajad.

Artikkel 7

Teaduskomitee

1.   Teaduskomitee on juhatuse nõuandev organ ning see tegutseb tihedas koostöös täitevametiga ja selle toetusel.

2.   Teaduskomitee koosneb maksimaalselt 15 liikmest.

3.   Need liikmed esindavad tasakaalustatult akadeemiliste ringkondade, patsientide ühenduste, tööstusharu ja reguleerivate asutuste ekspertteadmisi. Teaduskomitee liikmetel on kollektiivselt kogu ravimite väljatöötamise protsessi hõlmav teaduslik pädevus ja ekspertteadmised, mis on vajalik IMI ühisettevõttele strateegiliste teaduspõhiste soovituste tegemiseks.

4.   Juhatus kehtestab teaduskomitee liikmete valimise menetluse ja komitee koosseisu kriteeriumid ning nimetab sellesse liikmed IMI riikide esindajate rühma esitatud loetelust.

5.   Teaduskomitee liikmete hulgast valitakse konsensuse alusel esimees.

6.   Teaduskomitee ülesanded on järgmised:

| a) | anda nõu selle kohta, kas teadusuuringute kava on jätkuvalt asjakohane, ning esitada soovitusi muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

a)

anda nõu selle kohta, kas teadusuuringute kava on jätkuvalt asjakohane, ning esitada soovitusi muudatuste tegemiseks;

| b) | anda nõu iga-aastases rakenduskava projektis esitatavate teaduslike prioriteetide kohta; |
| --- | --- |

b)

anda nõu iga-aastases rakenduskava projektis esitatavate teaduslike prioriteetide kohta;

| c) | anda juhatusele ja tegevdirektorile nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta; |
| --- | --- |

c)

anda juhatusele ja tegevdirektorile nõu iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste kohta;

| d) | anda nõu vastastikuse eksperdihinnangu komiteede koosseisu kohta. |
| --- | --- |

d)

anda nõu vastastikuse eksperdihinnangu komiteede koosseisu kohta.

7.   Teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas ning need kutsub kokku komitee esimees.

8.   Teaduskomitee võib esimehe nõusolekul kutsuda oma koosolekutele nõuandjana osalema komiteesse mittekuuluvaid isikuid.

Artikkel 8

IMI riikide esindajate rühm

Koosseis

IMI riikide esindajate rühm koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja igast raamprogrammiga assotsieerunud riigist. Ta valib oma liikmete hulgast endale esimehe.

Roll ja ülesanded

IMI riikide esindajate rühmal on IMI ühisettevõtte jaoks nõuandev roll ning ta tegutseb IMI ühisettevõtte ja vastavate riikide asjakohaste sidusrühmade vahelise kontaktasutusena. Eelkõige on tal järgmised ülesanded:

| a) | anda nõu iga-aastaste teaduslike prioriteetide, sealhulgas raamprogrammiga loodavate koostoimete kohta; |
| --- | --- |

a)

anda nõu iga-aastaste teaduslike prioriteetide, sealhulgas raamprogrammiga loodavate koostoimete kohta;

| b) | hõlbustada sidusrühmade osalemiskutsetega seotud teabe levitamist vastavates riikides; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada sidusrühmade osalemiskutsetega seotud teabe levitamist vastavates riikides;

| c) | saada teavet hindamisprotsessi tulemuste kohta; |
| --- | --- |

c)

saada teavet hindamisprotsessi tulemuste kohta;

| d) | esitada arvamus teadusuuringute kava ajakohastamise kohta; |
| --- | --- |

d)

esitada arvamus teadusuuringute kava ajakohastamise kohta;

| e) | anda nõu IMI ühisettevõtte tegevuste kohta; |
| --- | --- |

e)

anda nõu IMI ühisettevõtte tegevuste kohta;

| f) | anda nõu projektikonkurssidesse ja hindamisprotsessi tehtavate muudatuste ning IMI ühisettevõtte intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete muutmise kohta; |
| --- | --- |

f)

anda nõu projektikonkurssidesse ja hindamisprotsessi tehtavate muudatuste ning IMI ühisettevõtte intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete muutmise kohta;

| g) | teavitada IMI ühisettevõtet asjakohastest siseriiklikul tasandil läbiviidavatest tegevustest. |
| --- | --- |

g)

teavitada IMI ühisettevõtet asjakohastest siseriiklikul tasandil läbiviidavatest tegevustest.

3.   Riikide esindajate rühma koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas ning koosoleku kutsub kokku tegevdirektor. IMI ühisettevõtte tegevuse seisukohast eriti oluliste konkreetsete küsimuste käsitlemiseks võib kokku kutsuda erakorralise koosoleku. Need koosolekud kutsub kokku tegevdirektor kas omal algatusel või IMI riikide esindajate rühma taotlusel. IMI riikide esindajate rühm võib esitada IMI ühisettevõttele omal algatusel soovitusi. IMI ühisettevõte teavitab IMI riikide esindajate rühma selliste soovituste järelmeetmetest, mis ta on võtnud.

Tegevdirektor osaleb IMI riikide esindajate rühma koosolekutel.

IMI riikide esindajate rühm võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 9

Sidusrühmade foorum

1.   Sidusrühmade foorum on koosolek, millel võivad osaleda kõik sidusrühmad ja mille tegevdirektor kutsub kokku vähemalt kord aastas.

2.   Sidusrühmade foorumit teavitatakse IMI ühisettevõtte tegevusest ning sidusrühmade foorumil palutakse esitada oma märkused.

Artikkel 10

Siseauditi ülesanne

Finantsmääruse artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid teostatakse juhatuse vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse IMI ühisettevõtte suurust ja tegutsemisulatust.

Artikkel 11

Rahastamisallikad

1.   Kõik IMI ühisettevõtte vahendid ja tema tegevus suunatakse määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

2.   IMI ühisettevõtte eelarvesse kantud vahendid hõlmavad järgmist:

| a) | liikmete rahalised toetused; |
| --- | --- |

a)

liikmete rahalised toetused;

| b) | kogu IMI ühisettevõtte teenitud tulu; |
| --- | --- |

b)

kogu IMI ühisettevõtte teenitud tulu;

| c) | igasugune muu rahaline toetus, muud vahendid ja tulud. |
| --- | --- |

c)

igasugune muu rahaline toetus, muud vahendid ja tulud.

Liikmete toetustest saadud intresse käsitatakse IMI ühisettevõtte tuluna.

3.   IMI ühisettevõtte jooksvaid kulusid rahastavad selle liikmed järgmiselt:

| a) | asutajaliikmed toetavad võrdsel tasemel, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ühenduse poolt IMI ühisettevõttele antava rahalise toetuse kogusummast. Kui osa ühenduse toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teadusuuringute jaoks; |
| --- | --- |

a)

asutajaliikmed toetavad võrdsel tasemel, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ühenduse poolt IMI ühisettevõttele antava rahalise toetuse kogusummast. Kui osa ühenduse toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teadusuuringute jaoks;

| b) | kõik teised liikmed toetavad proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. |
| --- | --- |

b)

kõik teised liikmed toetavad proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega.

4.   Teadusuuringuid rahastatakse ühiselt järgmistest allikatest:

| a) | EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol ühenduse rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses; |
| --- | --- |

a)

EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol ühenduse rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses;

| b) | vastav seitsmendast raamprogrammist saadav ühenduse rahaline toetus, mis kantakse IMI ühisettevõtte eelarvesse; |
| --- | --- |

b)

vastav seitsmendast raamprogrammist saadav ühenduse rahaline toetus, mis kantakse IMI ühisettevõtte eelarvesse;

| c) | artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmete toetused. |
| --- | --- |

c)

artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmete toetused.

Mitterahalist toetust tuleb hinnata. Mitterahalise toetuse hindamise metoodika määratakse kindlaks IMI ühisettevõtte sise-eeskirjades kooskõlas tema finantseeskirjadega ning see põhineb seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevatel eeskirjadel. Mitterahalisi toetusi kontrollib sõltumatu audiitor.

5.   EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad ei saa IMI ühisettevõttelt ühegi tegevuse jaoks mingit rahalist toetust.

6.   Kui IMI ühisettevõtte liige või EFPIA liikmeks olev teadusuuringutega tegelev osalev ravimitootja ei suuda täita oma kohustusi seoses kokkulepitud toetustega, kutsub tegevusdirektor kokku juhatuse koosoleku, et teha otsus:

| a) | kas oma kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatus tuleks lõpetada või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid, või |
| --- | --- |

a)

kas oma kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatus tuleks lõpetada või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid, või

| b) | kui tegemist on oma kohustused täitmata jätnud EFPIA liikmeks oleva teadusuuringutega tegeleva osaleva ravimitootjaga, siis milliseid asjakohaseid meetmeid tuleks tema puhul võtta. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on oma kohustused täitmata jätnud EFPIA liikmeks oleva teadusuuringutega tegeleva osaleva ravimitootjaga, siis milliseid asjakohaseid meetmeid tuleks tema puhul võtta.

7.   IMI ühisettevõtte loodud ja talle määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle antud varad kuuluvad IMI ühisettevõttele.

Artikkel 12

Teadusuuringud, toetuslepingud ja projektilepingud

1.   IMI ühisettevõte toetab perspektiivikaid teadusuuringuid, mis valitakse välja avatud projektikonkursside ja sõltumatu hindamise tulemusel ning mille kohta sõlmitakse toetus- ja projektilepingud.

2.   IMI ühisettevõte kehtestab sõlmitud toetuslepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli menetlused ning mehhanismid.

3.   Toetuslepinguga:

| a) | nähakse ette teadusuuringute rakendamiseks vajalik kord; |
| --- | --- |

a)

nähakse ette teadusuuringute rakendamiseks vajalik kord;

| b) | nähakse ette asjakohane finantskord ja intellektuaalomandi õigust käsitlevad eeskirjad artiklis 22 sätestatud põhimõtete alusel; |
| --- | --- |

b)

nähakse ette asjakohane finantskord ja intellektuaalomandi õigust käsitlevad eeskirjad artiklis 22 sätestatud põhimõtete alusel;

| c) | reguleeritakse valitud konsortsiumi ja IMI ühisettevõtte vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

c)

reguleeritakse valitud konsortsiumi ja IMI ühisettevõtte vahelisi suhteid.

4.   Konsortsiumi liikmed sõlmivad omavahel projektilepingu, millega:

| a) | nähakse ette projektilepingu rakendamiseks vajalik kord; |
| --- | --- |

a)

nähakse ette projektilepingu rakendamiseks vajalik kord;

| b) | reguleeritakse projektis osalejate vahelisi suhteid. |
| --- | --- |

b)

reguleeritakse projektis osalejate vahelisi suhteid.

5.   Projektis võib osaleda iga juriidiline isik, kes viib liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigis läbi IMI ühisettevõtte eesmärkide seisukohast asjakohaseid tegevusi. Kui juhatus selles kokku lepib, võivad osaleda ka mis tahes teised juriidilised isikud.

6.   Välja arvatud artikli 11 lõikes 3 sätestatud toetus jooksvate kulude katteks, kasutatakse ühenduse poolt IMI ühisettevõttele antavat rahalist toetust uurimistegevuse elluviimiseks. Ühenduse sellise rahalise toetuse ülemmäärad vastavad seitsmendas raamprogrammis osalemist käsitlevates eeskirjades sätestatud ülemmääradele. Nimetatud toetust võivad saada järgmised juriidilised isikud:

| a) | mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (1) tähenduses; |
| --- | --- |

a)

mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituse 2003/361/EÜ (mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) (1) tähenduses;

| b) | siseriikliku õiguse alusel mittetulunduslike avaliku sektori asutustena asutatud juriidilised isikud (2); |
| --- | --- |

b)

siseriikliku õiguse alusel mittetulunduslike avaliku sektori asutustena asutatud juriidilised isikud (2);

| c) | valitsustevahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel juriidilised isikud, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused; |
| --- | --- |

c)

valitsustevahelised organisatsioonid, kes on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel juriidilised isikud, ja sellise rahvusvahelise organisatsiooni asutatud eriasutused;

| d) | ühenduse õiguse alusel asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

d)

ühenduse õiguse alusel asutatud juriidilised isikud;

| e) | mittetulundusühendusena asutatud juriidilised isikud, kelle üheks põhitegevuseks on teadusuuringud või tehnoloogiaarendus; |
| --- | --- |

e)

mittetulundusühendusena asutatud juriidilised isikud, kelle üheks põhitegevuseks on teadusuuringud või tehnoloogiaarendus;

| f) | kesk- ja kõrgharidusasutused; |
| --- | --- |

f)

kesk- ja kõrgharidusasutused;

| g) | mittetulunduslikud kvalifitseeritud patsientide organisatsioonid. |
| --- | --- |

g)

mittetulunduslikud kvalifitseeritud patsientide organisatsioonid.

7.   Selleks et vastata ühenduse rahastamistingimustele, jäetakse käibemaks välja teadusuuringute rakendamisest tulenenud kuludest.

Artikkel 13

Finantskohustused

IMI ühisettevõtte finantskohustused ei ületa ühisettevõttele tema liikmete poolt kättesaadavaks tehtud või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste vahendite summat.

Artikkel 14

Tulud

Kuludest üle jäävaid tulusid ei maksta IMI ühisettevõtte liikmetele, välja arvatud IMI ühisettevõtte tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 24.

Artikkel 15

Eelarveaasta

Eelarveaasta on kalendriaasta.

Artikkel 16

Eelarve täitmine

IMI ühisettevõtte eelarvet täidab tegevdirektor.

Artikkel 17

Finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi. Selle prognoosi alusel koostatakse kahest nimetatud eelarveaastast esimese kohta tulude ja kulude kalkulatsioon sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahaliste toetustega IMI ühisettevõttele. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.

2.   Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta tulude ja kulude kalkulatsiooni kohta.

3.   Võttes arvesse juhatuse liikmetelt saadud märkusi, koostab tegevdirektor iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta ja esitab selle juhatusele heakskiitmiseks.

4.   IMI ühisettevõtte juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelneva aasta lõpuks.

5.   Tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu. Eelneva aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss esitatakse Euroopa Kontrollikojale ja komisjonile.

Artikkel 18

Planeerimine ja aruandlus

1.   Iga-aastases rakenduskavas kirjeldatakse järgmiseks aastaks kavandatud IMI ühisettevõtte tegevust ja vastavaid kuluprognoose. Pärast juhatuse poolt heakskiitmist avalikustatakse iga-aastane rakenduskava.

2.   Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse IMI ühisettevõtte saavutusi asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses mitmeaastase strateegilise kava ning kõnealuse aasta rakenduskavaga. Samuti sisaldab see teavet tehtud teadusuuringute ja VKEde osalemise koha nendes ning samuti muude eelneval aastal sooritatud tegevuste ja vastavate kulutuste kohta. Kulutuste aluseks on liikmete rahalised toetused, samuti EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate osalevate ravimitootjate toetused.

Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga. Pärast juhatuse poolt heakskiitmist avalikustatakse iga-aastane tegevusaruanne.

Artikkel 19

Teenus- ja tarnelepingud

IMI ühisettevõte kehtestab vastavalt finantseeskirjade sätetele kõik menetlused ja mehhanismid, mis on vajalikud IMI ühisettevõtte tegevuse läbiviimiseks sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 20

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Liikmete rahaline vastutus IMI ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt artikli 11 lõikes 3 sätestatud jooksvate kulude katteks tehtud toetusega.

2.   IMI ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.

Artikkel 21

Huvide konflikt

IMI ühisettevõte väldib oma tegevustes mis tahes huvide konflikte.

Artikkel 22

Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted

1.   IMI ühisettevõte võtab vastu IMI ühisettevõtte intellektuaalomandialaseid tegevuspõhimõtteid käsitlevad üldeeskirjad, mis lisatakse toetuslepingutesse ja projektilepingutesse.

2.   IMI ühisettevõtte intellektuaalomandialaste põhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ning nende avalikustamist ja kasutamist, et saavutada õiguste aus jaotamine, tunnustada innovatsiooni ning saavutada era- ja avaliku sektori üksuste (sealhulgas, kuid sellega piirdumata, ka EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad, akadeemilised ringkonnad ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) laialdane osalemine projektides.

3.   Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted tuginevad järgmistele põhimõtetele:

| a) | iga projektis osaleja jääb selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta projekti kaasa toob, ning samuti selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta loob projekti raames, kui projektis osalejad ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti. Projektis osalejate poolt projekti kaasa toodud või selle raames loodud intellektuaalomandiga seotud kasutusõiguste ja litsentside tingimused sätestatakse asjaomase projekti toetuslepingus ja projektilepingus; |
| --- | --- |

a)

iga projektis osaleja jääb selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta projekti kaasa toob, ning samuti selle intellektuaalomandi omanikuks, mille ta loob projekti raames, kui projektis osalejad ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti. Projektis osalejate poolt projekti kaasa toodud või selle raames loodud intellektuaalomandiga seotud kasutusõiguste ja litsentside tingimused sätestatakse asjaomase projekti toetuslepingus ja projektilepingus;

| b) | projektis osalejad kohustuvad asjaomase projekti raames loodud tulemusi ja intellektuaalomandit levitama ja kasutama vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus sätestatud tingimustele, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset, konfidentsiaalsuskohustusi ja omanike õigustatud huve. |
| --- | --- |

b)

projektis osalejad kohustuvad asjaomase projekti raames loodud tulemusi ja intellektuaalomandit levitama ja kasutama vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus sätestatud tingimustele, võttes arvesse intellektuaalomandi õiguste kaitset, konfidentsiaalsuskohustusi ja omanike õigustatud huve.

Artikkel 23

Põhikirja muutmine

1.   IMI ühisettevõtte iga liige võib esitada juhatusele algatuse käesoleva põhikirja muutmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud algatused, mille juhatus on heaks kiitnud, esitatakse muudatusettepaneku eelnõuna komisjonile, kes võtab muudatused vajaduse korral vastu.

3.   Kõik muudatused, mis mõjutavad käesoleva põhikirja olulisi elemente, eelkõige selle artiklite 2, 3, 5, 6, 11, 12, 20, 23 ja 24 muudatused, võetakse siiski vastu vastavalt asutamislepingu artiklile 172.

Artikkel 24

Tegevuse lõpetamine

1.   IMI ühisettevõtte tegevus lõpetatakse määruse artiklis 1 sätestatud perioodi lõppedes või pärast määruse muutmist määruse artikli 11 lõike 2 kohaselt.

2.   Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui üks asutajaliikmetest lõpetab oma liikmestaatuse IMI ühisettevõttes.

3.   IMI ühisettevõtte tegevuse lõpetamise menetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.

4.   Kui IMI ühisettevõtte tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara.

5.   Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid IMI ühisettevõtte kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt IMI ühisettevõttele antud tegeliku toetuse osatähtsust. Mis tahes ühendusele jagatud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse.

6.   Ülejäänud varad, võlad või kohustused jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt IMI ühisettevõttele antud tegeliku toetuse osatähtsust.

7.   Artiklis 12 osutatud toetuslepingute ning artiklis 19 osutatud teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab IMI ühisettevõtte tegutsemisajast kauem.

---

(1)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

(2)  Määruse kohaldamisel hõlmab mõiste „mittetulunduslikud avaliku sektori asutused” asutusi, kes teenivad küll tulu, kuid kellel ei ole lubatud jaotada seda tulu muul viisil kui üldsuse huvide toetamiseks, ning kelle üheks põhitegevuseks on teadus- ja tehnoloogiauuringute läbiviimine.

---

| 4.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 30/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 30/52

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 74/2008,

20. detsember 2007,

millega asutatakse ühisettevõte ARTEMIS ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 171 ja 172,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (2) (edaspidi „seitsmes raamprogramm”), nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu asutamislepingu artikli 171 tähenduses. Kõnealused ühised tehnoloogiaalgatused tulenevad juba kuuenda raamprogrammi raames loodud Euroopa tehnoloogiaplatvormidest ning hõlmavad oma valdkonna valitud uurimissuundi. Ühised tehnoloogiaalgatused peaksid ühendama erasektori investeeringud ja Euroopa avaliku sektori, sealhulgas seitsmenda raamprogrammi raames toimuva rahastamise.

| (2) | Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 19. detsembri 2006. aasta otsuses 2006/971/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) rakendamise eriprogrammi „Koostöö” (3) (edaspidi „eriprogramm „Koostöö””), rõhutatakse vajadust ambitsioonikate üleeuroopaliste avaliku ja erasektori partnerluste järele, mille abil on võimalik kiirendada põhitehnoloogiate arengut ühenduse tasandil ulatuslike teadusmeetmete, eelkõige ühiste tehnoloogiaalgatuste kaudu.

| (3) | Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

(3)

Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavas rõhutatakse vajadust luua ühenduses soodsad tingimused investeeringuteks teadmistesse ja innovatsiooni, et suurendada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

| (4) | Nõukogu julgustas oma 25.–26. novembri 2004. aasta järeldustes komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Nõukogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, näiteks Eureka ja COST tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu julgustas oma 25.–26. novembri 2004. aasta järeldustes komisjoni tehnoloogiaplatvormide ja ühiste tehnoloogiaalgatuste ideed edasi arendama. Nõukogu rõhutas, et kõnealused algatused võiksid kaasa aidata kogu ühenduse teadusuuringutealaste püüdluste koordineerimisele eesmärgiga saavutada koostoime olemasolevate skeemide, näiteks Eureka ja COST tegevusega, võttes arvesse nende olulist panust teadus- ja arendustegevusse.

| (5) | Manussüsteemide valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised teadus- ja arendusorganisatsioonid võtsid juhtiva rolli manussüsteemide Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ARTEMIS”) loomises kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormiga ARTEMIS töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, mille aluseks on laiaulatuslikud konsultatsioonid avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks manussüsteemide valdkonna prioriteedid ning anti soovitusi kõnealuse valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta. |
| --- | --- |

(5)

Manussüsteemide valdkonnas tegutsevad Euroopa äriühingud ning teised teadus- ja arendusorganisatsioonid võtsid juhtiva rolli manussüsteemide Euroopa tehnoloogiplatvormi (edaspidi „tehnoloogiaplatvorm ARTEMIS”) loomises kuuenda raamprogrammi raames. Tehnoloogiaplatvormiga ARTEMIS töötati välja strateegiline teadusuuringute kava, mille aluseks on laiaulatuslikud konsultatsioonid avaliku ja erasektori sidusrühmadega. Strateegilises teadusuuringute kavas määrati kindlaks manussüsteemide valdkonna prioriteedid ning anti soovitusi kõnealuse valdkonna ühise tehnoloogiaalgatuse suundade kohta.

| (6) | Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” ja 20. juuli 2005. aasta teatisele „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava”, milles kutsutakse üles võtma uut ja ambitsioonikamat lähenemisviisi laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt peamiselt huvi pakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis tööstusharuga. |
| --- | --- |

(6)

Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab komisjoni 6. aprilli 2005. aasta teatisele „Majanduskasvu soodustava Euroopa teadusruumi loomine” ja 20. juuli 2005. aasta teatisele „Ühismeetmed majanduskasvu kiirendamiseks ja tööhõive tõstmiseks: ühenduse Lissaboni kava”, milles kutsutakse üles võtma uut ja ambitsioonikamat lähenemisviisi laiaulatuslikele avaliku ja erasektori partnerlustele Euroopa konkurentsivõime seisukohalt peamiselt huvi pakkuvates valdkondades, mis määrati kindlaks dialoogis tööstusharuga.

| (7) | Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine” (4) määratletud kõikjale ulatuvat info- ja sidetehnoloogiat. Aruandes soovitatakse ka ARTEMISe ühist tehnoloogiaplatvormi mudelit, milles ühendatakse ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil siseriiklik ja ühenduse rahastamine, nii et tekib selge õiguslik struktuur. |
| --- | --- |

(7)

Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus vastab vajadusele toetada 2006. aasta jaanuari aruandes „Innovaatilise Euroopa loomine” (4) määratletud kõikjale ulatuvat info- ja sidetehnoloogiat. Aruandes soovitatakse ka ARTEMISe ühist tehnoloogiaplatvormi mudelit, milles ühendatakse ühtlustatud ja sünkroniseeritud viisil siseriiklik ja ühenduse rahastamine, nii et tekib selge õiguslik struktuur.

| (8) | Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris, kuhu käesoleva määruse kohaldamisel kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”) ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid (edaspidi „assotsieerunud riigid”). Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstusharu, siseriiklike teadus- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) poolse vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks samuti olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks väikesi ning keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) sisaldava tööstusharu, riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine. |
| --- | --- |

(8)

Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks looma jätkusuutliku avaliku ja erasektori partnerluse ning suurendama ja võimendama era- ja avaliku sektori investeeringuid Euroopa manussüsteemide sektoris, kuhu käesoleva määruse kohaldamisel kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriigid (edaspidi „liikmesriigid”) ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riigid (edaspidi „assotsieerunud riigid”). Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks samuti saavutama raamprogrammi, tööstusharu, siseriiklike teadus- ja arendusprogrammide ning valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) poolse vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ning koostoime, aidates sel moel kaasa Euroopa majanduskasvu, konkurentsivõime ja säästva arengu tugevdamisele tulevikus. Algatuse eesmärk peaks samuti olema kõikide uurimisalaseid jõupingutusi ühendavate ja koondavate sidusrühmade, näiteks väikesi ning keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) sisaldava tööstusharu, riigiasutuste, akadeemiliste ringkondade ja uurimiskeskuste vahelise koostöö edendamine.

| (9) | Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi ARTEMIS väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri rakendusvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist. |
| --- | --- |

(9)

Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks määratlema ühiselt kokku lepitud teadusuuringute kava (edaspidi „teadusuuringute kava”), mis täpselt järgib tehnoloogiaplatvormi ARTEMIS väljatöötatud strateegilise teadusuuringute kava soovitusi. Kõnealuse teadusuuringute kava raames tuleks kindlaks määrata manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamise ja vastuvõtmise uurimisprioriteedid eri rakendusvaldkondades ning need korrapäraselt läbi vaadata, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist.

| (10) | Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema suunatud asukohast sõltumatute, koostalitlusvõimeliste ja kulutõhusate, võimsate, turvaliste ja kindlate elektrooniliste ja tarkvarasüsteemide konstrueerimisele, arendamisele ja levitamisele. Selles tuleks välja pakkuda võrdluskonstruktsioon ja struktuur, mis pakub antud rakendustele ühtseid struktuurilahendusi; vahetarkvara, mis võimaldab takistusteta ühenduvust ja koostalitlusvõimet; ning integreeritud projekteerimistarkvara meetodid ja vahendid kiireks arenguks ja prototüüpimiseks. |
| --- | --- |

(10)

Manussüsteemide ühine tehnoloogiaalgatus peaks olema suunatud asukohast sõltumatute, koostalitlusvõimeliste ja kulutõhusate, võimsate, turvaliste ja kindlate elektrooniliste ja tarkvarasüsteemide konstrueerimisele, arendamisele ja levitamisele. Selles tuleks välja pakkuda võrdluskonstruktsioon ja struktuur, mis pakub antud rakendustele ühtseid struktuurilahendusi; vahetarkvara, mis võimaldab takistusteta ühenduvust ja koostalitlusvõimet; ning integreeritud projekteerimistarkvara meetodid ja vahendid kiireks arenguks ja prototüüpimiseks.

| (11) | Manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk ja ulatus, vajalike rahaliste ja tehniliste ressursside maht ning vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja asutada juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ARTEMIS”) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames algatatud teadus- ja arendustegevuse asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte ARTEMIS asutada kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(11)

Manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse eesmärk ja ulatus, vajalike rahaliste ja tehniliste ressursside maht ning vahendite ja rahastamise tõhusa koordineerimise ja koostoime saavutamise vajadus nõuavad ühenduse meetmeid. Seetõttu on manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks vaja asutada juriidilisest isikust ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ARTEMIS”) vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 171. Selleks et tagada seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames algatatud teadus- ja arendustegevuse asjakohane haldamine, tuleks ühisettevõte ARTEMIS asutada kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

| (12) | Ühisettevõtte ARTEMIS peaks asutama ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvesse. |
| --- | --- |

(12)

Ühisettevõtte ARTEMIS peaks asutama ühendus ja selle eelarve täitmise aruande peaks kinnitama Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste eripära, mis tuleneb avaliku ja erasektori partnerlusest ning eelkõige erasektori toetusest eelarvesse.

| (13) | Ühisettevõtte ARTEMIS eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada teadus- ja arendustegevust projektide kujul. Selleks peaks ühisettevõte ARTEMIS olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Teadus- ja arendustegevuse puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid. |
| --- | --- |

(13)

Ühisettevõtte ARTEMIS eesmärke tuleks püüda saavutada avaliku ja erasektori vahendite ühendamise teel, et toetada teadus- ja arendustegevust projektide kujul. Selleks peaks ühisettevõte ARTEMIS olema suuteline korraldama teadusuuringute kava rakendamise projektideks projektikonkursse. Teadus- ja arendustegevuse puhul tuleks järgida seitsmendas raamprogrammis kohaldatavaid eetika põhialuseid.

| (14) | Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed peaksid olema ühendus, Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik ning ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ARTEMIS peaks olema avatud uutele liikmetele. |
| --- | --- |

(14)

Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed peaksid olema ühendus, Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi, Ühendkuningriik ning ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone. Ühisettevõte ARTEMIS peaks olema avatud uutele liikmetele.

| (15) | Ühisettevõtte ARTEMIS töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana ühisettevõtte ARTEMIS põhikirjas. |
| --- | --- |

(15)

Ühisettevõtte ARTEMIS töökorraldus ja tegevuse põhimõtted tuleks sätestada käesoleva määruse osana ühisettevõtte ARTEMIS põhikirjas.

| (16) | ARTEMISIA on allkirjastanud kinnituskirja, millega toetatakse ühisettevõtte ARTEMIS asutamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

(16)

ARTEMISIA on allkirjastanud kinnituskirja, millega toetatakse ühisettevõtte ARTEMIS asutamist ja rakendamist.

| (17) | Projekte tuleks toetada nii ühenduse kui ka ARTEMISe liikmesriikide rahalise toetusega ning samuti ühisettevõtte ARTEMIS projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetusega.
  Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine (EIP), eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt eriprogrammi „Koostöö” käsitleva otsuse 2006/971/EÜ III lisale. |
| --- | --- |

(17)

Projekte tuleks toetada nii ühenduse kui ka ARTEMISe liikmesriikide rahalise toetusega ning samuti ühisettevõtte ARTEMIS projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalise toetusega.

Kättesaadavad võivad olla ka muud rahastamisvõimalused, muu hulgas Euroopa Investeerimispanga rahastamine (EIP), eelkõige EIP ja komisjoni poolt ühiselt loodud riskijagamisrahastu kaudu toimuv rahastamine vastavalt eriprogrammi „Koostöö” käsitleva otsuse 2006/971/EÜ III lisale.

| (18) | Teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud avatud projektikonkursside alusel peaks koosnema ARTEMISe liikmesriikide rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate teadus- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne. |
| --- | --- |

(18)

Teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud avatud projektikonkursside alusel peaks koosnema ARTEMISe liikmesriikide rahalisest toetusest ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus peaks olema protsentuaalne osa projektides osalejate teadus- ja arenduskuludest. Iga projektikonkursi puhul peaks see protsentuaalne osa olema kõikide projektides osalejate jaoks võrdne.

| (19) | Ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad teadus- ja arendusorganisatsioonid tagama vahendid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise kogusummaga või sellest suuremad. |
| --- | --- |

(19)

Ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul peaksid projektides osalevad teadus- ja arendusorganisatsioonid tagama vahendid, mis on võrdsed teadus- ja arendustegevuse riikliku rahastamise kogusummaga või sellest suuremad.

| (20) | Kuna on vaja tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse ARTEMIS värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi. |
| --- | --- |

(20)

Kuna on vaja tagada stabiilsed tööhõivetingimused ja töötajate võrdne kohtlemine ning kaasata kõrgelt kvalifitseeritud teadus- ja tehnikaspetsialiste, tuleks kõigi ühisettevõttesse ARTEMIS värvatavate töötajate suhtes kohaldada nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) sätestatud ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi.

| (21) | Juriidilise isikuna vastutab ühisettevõte ARTEMIS oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte ARTEMIS tegevusest tulenevaid vaidlusi. |
| --- | --- |

(21)

Juriidilise isikuna vastutab ühisettevõte ARTEMIS oma toimingute eest. Vajaduse korral peaks Euroopa Kohus olema pädev lahendama ühisettevõtte ARTEMIS tegevusest tulenevaid vaidlusi.

| (22) | Komisjon peaks ühisettevõte ARTEMIS edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon peaks ühisettevõte ARTEMIS edusammudest korrapäraselt aru andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (23) | Ühisettevõte ARTEMIS peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (6) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja siseriiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte ARTEMIS teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (7). |
| --- | --- |

(23)

Ühisettevõte ARTEMIS peaks vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (6) (edaspidi „finantsmäärus”) ja komisjoni eelneval nõusolekul võtma vastu eraldi finantseeskirjad, milles võetakse arvesse ühisettevõtte tegevusega seotud spetsiifilisi vajadusi, mis tulenevad eelkõige vajadusest ühendada ühenduse ja siseriiklik rahastamine teadus- ja arendustegevuse tõhusaks ja õigeaegseks toetamiseks. Selleks et tagada ühisettevõtte ARTEMIS teadusuuringutes osalejate ja seitsmenda raamprogrammiga seotud kaudsetes tegevuses osalejate ühetaoline kohtlemine, oleks asjakohane, et käibemaks ei ole abikõlblik kulu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1906/2006, millega kehtestatakse ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Ühenduse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) meetmetes osalemise ning uurimistulemuste levitamise eeskirjad (7).

| (24) | Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10). |
| --- | --- |

(24)

Tuleks võtta asjakohased meetmed rikkumiste ja pettuste vältimiseks ning astuda vajalikud sammud, et nõuda tagasi kaduma läinud, valesti makstud või ebaõigesti kasutatud vahendid vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (8) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (10).

| (25) | Ühisettevõtte ARTEMIS intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist. |
| --- | --- |

(25)

Ühisettevõtte ARTEMIS intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted peaks edendama teadmiste loomist ja kasutamist.

| (26) | Selle asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte ARTEMIS asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõtte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. |
| --- | --- |

(26)

Selle asutamise hõlbustamiseks peaks komisjon vastutama ühisettevõtte ARTEMIS asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõtte on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse.

| (27) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühisettevõtte ARTEMIS asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste vahendite sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(27)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt ühisettevõtte ARTEMIS asutamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada eelseisvate mahukate teadusuuringute riikidevahelise iseloomu tõttu, mis nõuab lisateadmiste ja täiendavate rahaliste vahendite sektoritevahelist ja piiriülest ühendamist, ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ühisettevõtte asutamine

1.   Manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatakse asutamislepingu artikli 171 tähenduses ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte ARTEMIS”) kuni 31. detsembrini 2017 kestvaks ajavahemikuks.

2.   Ühisettevõtte ARTEMIS asukoht on Belgias Brüsselis.

Artikkel 2

Eesmärgid

Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

| a) | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist. Teadusuuringute kava rakendamistegevust nimetatakse edaspidi „teadus- ja arendustegevuseks”; |
| --- | --- |

a)

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja ühiskondlike rakenduste tekkimist. Teadusuuringute kava rakendamistegevust nimetatakse edaspidi „teadus- ja arendustegevuseks”;

| b) | toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

b)

toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| c) | edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; |
| --- | --- |

c)

edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada ühenduse, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades teadus- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd;

| d) | saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, sealhulgas juhul, kui see annab lisandväärtust, kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ARTEMIS, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu; |
| --- | --- |

d)

saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine, sealhulgas juhul, kui see annab lisandväärtust, kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ARTEMIS, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste teadus- ja arendusskeemide (Eureka) kaudu;

| e) | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

e)

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Artikkel 3

Õiguslik seisund

Ühisettevõte ARTEMIS on ühenduse asutus ja tal on juriidilise isiku staatus. Ühisettevõttel ARTEMIS on igas Euroopa Ühenduse liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilistele isikutele vastavalt selle riigi õigusele antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

Artikkel 4

Põhikiri

Käesolevaga võetakse vastu käesoleva määruse lisas esitatud ühisettevõtte ARTEMIS põhikiri, mis moodustab käesoleva määruse lahutamatu osa.

Artikkel 5

Ühenduse toetus

1.   Ühenduse maksimaalne toetus ühisettevõttele ARTEMIS katab tegevuskulud ning teadus- ja arendustegevused ja selle suuruseks on 420 miljonit eurot, mis makstakse eriprogrammi „Koostöö” teemale „Info- ja sidetehnoloogia” Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatud assigneeringutest kooskõlas finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punkti b sätetega.

2.   Ühenduse rahalise toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutena, mis sõlmitakse ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõte ARTEMIS vahel.

3.   Ühenduse poolt ühisettevõttele ARTEMIS projektide rahastamiseks antav toetus eraldatakse avatud projektikonkursside alusel.

Artikkel 6

Finantseeskirjad

1.   Ühisettevõte ARTEMIS võtab vastu eraldi finantseeskirjad vastavalt finantsmääruse artikli 185 lõikele 1. Need eeskirjad võivad kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse finantsmääruse artiklis 185) (11) eeskirjadest, kui ühisettevõtte ARTEMIS tegevusega seotud konkreetsed vajadused seda nõuavad ning kui komisjon on andnud selleks eelneva nõusoleku.

2.   Ühisettevõttel ARTEMIS on oma siseauditi üksus.

Artikkel 7

Töötajad

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS töötajate ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning Euroopa ühenduste institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastu võetud eeskirju.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 ja põhikirja artikli 7 lõike 2 kohaldamist, kasutab ühisettevõte ARTEMIS oma töötajate suhtes volitusi, mis on ametisse nimetavale asutusele antud Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ning lepingute sõlmimise volitustega asutusele Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artiklis 110 ning Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustes osutatud vajalikud rakendusmeetmed.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ARTEMIS ametikohtade loetelus, mis sätestatakse ühisettevõtte aastaeelarves.

5.   Ühisettevõtte ARTEMIS personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest, kellega sõlmitakse tähtajalised lepingud, mida võib pikendada ainult ühe korra kindlaksmääratud ajaks. Teenistuses oleku kogukestus ei ületa seitset aastat ega ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegutsemise aeg.

6.   Kõik personalikulud kannab ühisettevõte ARTEMIS.

7.   Ühisettevõte ARTEMIS võib vastu võtta sätted, millega lubatakse ühisettevõttesse lähetada eksperte.

Artikkel 8

Privileegid ja immuniteedid

Ühisettevõtte ARTEMIS ja tema töötajate suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 9

Vastutus

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjaomaste kokkulepete ja lepingute suhtes kohaldatavate õigusaktidega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte ARTEMIS kõik oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahjud vastavalt liikmesriikide õigusaktide ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki ühisettevõtte ARTEMIS makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid ja väljaminekuid käsitatakse ühisettevõtte ARTEMIS kuludena ning need kaetakse ühisettevõtte ARTEMIS vahenditest.

4.   Ühisettevõte ARTEMIS kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

Artikkel 10

Euroopa Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub:

| a) | liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

a)

liikmetevaheliste käesoleva määruse sisuga ja/või artiklis 4 osutatud põhikirjaga seotud vaidluste lahendamine;

| b) | vaidluste lahendamine ühisettevõttega ARTEMIS sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel; |
| --- | --- |

b)

vaidluste lahendamine ühisettevõttega ARTEMIS sõlmitud kokkulepetes ja lepingutes sisalduvate vahekohtuklauslite alusel;

| c) | asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ARTEMIS, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine; |
| --- | --- |

c)

asutamislepingu artiklites 230 ja 232 sätestatud tingimustel ühisettevõtte ARTEMIS, sealhulgas selle organite otsuste vastu esitatud hagide menetlemine;

| d) | ühisettevõtte ARTEMIS töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine. |
| --- | --- |

d)

ühisettevõtte ARTEMIS töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Käesoleva määruse või ühenduse muude õigusaktidega reguleerimata asjades kohaldatakse ühisettevõtte ARTEMIS asukohariigi õigust.

Artikkel 11

Aruandlus, hindamine ja eelarve täitmine

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande ühisettevõtte ARTEMIS edusammude kohta. Aruanne sisaldab manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamise üksikasju, sealhulgas esitatud projektitaotluste arv, rahastamiseks valitud projektitaotluste arv, osalejate liik, sealhulgas VKEd, ja samuti riigipõhiseid statistilisi andmeid.

2.   31. detsembriks 2010 ja 31. detsembriks 2013 viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte ARTEMIS vahehindamise, tuginedes ühisettevõttega ARTEMIS peetud konsultatsioonide tulemusel kokku lepitud tingimustele. Need hindamised hõlmavad ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse kvaliteeti ja tõhusust ning eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Komisjon edastab hindamistulemused koos omapoolsete märkustega ning vajaduse korral käesoleva määruse muutmise ettepanekud, sealhulgas ettepaneku ühisettevõtte tegevuse võimaliku ennetähtaegse lõpetamise kohta, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Hiljemalt kuus kuud pärast ühisettevõtte tegevuse lõpetamist viib komisjon sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte ARTEMIS lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Ühisettevõtte ARTEMIS eelarve täitmise aruande kinnitab Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal vastavalt artiklis 6 osutatud ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjades ette nähtud menetlusele.

Artikkel 12

Liikmete finantshuvide kaitse ja pettusevastased meetmed

1.   Ühisettevõte ARTEMIS tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.

2.   Eeskirjade eiramiste korral jääb ühisettevõte ARTEMIS liikmetele õigus sisse nõuda alusetult makstud summad, sealhulgas vähendada järgmisi ühisettevõttele ARTEMIS makstavaid toetusi või nende maksmine peatada.

3.   Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1073/1999.

4.   Ühisettevõte ARTEMIS teeb ühisettevõtte ARTEMIS avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid. Kõnealuseid kontrolle ja auditeid teevad ühisettevõte ARTEMIS ise või tema nimel ARTEMISe liikmesriigid. ARTEMISe liikmesriigid võivad oma siseriiklike vahendite saajate seas viia läbi kontrolle ja auditeid, kui nad peavad seda vajalikuks, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ARTEMIS.

5.   Komisjon ja/või kontrollikoda võivad vajaduse korral teostada ühisettevõtte ARTEMIS rahaliste vahendite saajate ning nende rahaliste vahendite eraldamise eest vastutavate isikute juures kohapealseid kontrolle. Selleks tagab ühisettevõte ARTEMIS, et tema toetuslepingute ja lepingutega oleks ette nähtud komisjoni ja/või kontrollikoja õigus teha asjakohast kontrolli ning eeskirjade eiramise avastamise korral rakendada hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi.

6.   Komisjoni otsusega 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (12) loodud Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on ühisettevõtte ARTEMIS ja selle töötajate suhtes samad volitused kui komisjoni talituste suhtes. Viivitamata pärast asutamist ühineb ühisettevõte ARTEMIS Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb OLAFi sisejuurdluseid (13). Ühisettevõte ARTEMIS võtab vastu vajalikud meetmed OLAFi läbiviidavate sisejuurdluste hõlbustamiseks.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, tagab ühisettevõte ARTEMIS sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võiks kahjustada selle liikmete või projektides osalejate huve.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (14).

2.   Ühisettevõte ARTEMIS võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra vastu 7. augustiks 2008.

3.   Ühisettevõtte ARTEMIS poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste peale võib esitada kaebuse ombudsmanile või esitada hagi Euroopa Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

Artikkel 15

Intellektuaalomand

Uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, mis tuginevad määrusele (EÜ) nr 1906/2006, sätestatakse põhikirja artiklis 23.

Artikkel 16

Ettevalmistavad meetmed

1.   Komisjon vastutab ühisettevõtte ARTEMIS asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte ARTEMIS on saavutanud oma eelarve täitmiseks operatiivse suutlikkuse. Komisjon võtab vastavalt ühenduse õigusele ning koostöös teiste asutajaliikmetega ja pädevaid asutusi kaasates kõik vajalikud meetmed.

2.   Kuni tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast tema ametisse nimetamist juhatuse poolt vastavalt põhikirja artikli 7 lõikele 2, võib komisjon määrata sel eesmärgil ajutiselt ametisse piiratud arvu oma ametnikke, sealhulgas ametniku, kes täidab tegevdirektori ülesandeid.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide ühisettevõtte ARTEMIS eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast ühisettevõtte ARTEMIS ametikohtade loetelu vastuvõtmist. Komisjoni volitatud eelarvevahendite käsutaja võib lubada kõikide ühisettevõtte ARTEMIS eelarves ette nähtud krediidiga kaetud maksete tegemist.

Artikkel 17

Asukohariigi toetus

Ühisettevõtte ARTEMIS ja Belgia vahel sõlmitakse asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele ARTEMIS antavat muud toetust.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. NUNES CORREIA

---

(1)  24. oktoobri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86. Parandatud väljaandes ELT L 54, 22.2.2007, lk 30.

3

(4)  http://ec.europa.eu/invest-in-research/action/2006_ahogroup_en.htm.

4

(5)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 337/2007 (ELT L 90, 30.3.2007, lk 1).

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

6

(7)  ELT L 391, 30.12.2006, lk 1.

7

(8)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

9

(10)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

10

(11)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

13

(14)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

14

---

LISA

ÜHISETTEVÕTTE ARTEMIS PÕHIKIRI

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas põhikirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „projekt” – ühisettevõtte ARTEMIS poolt avatud projektikonkursi alusel valitud ning seejärel ühisettevõtte ARTEMIS poolt osaliselt rahastatav teadus- ja/või arendusprojekt; |
| --- | --- |

a)

„projekt” – ühisettevõtte ARTEMIS poolt avatud projektikonkursi alusel valitud ning seejärel ühisettevõtte ARTEMIS poolt osaliselt rahastatav teadus- ja/või arendusprojekt;

| b) | „kogukulud” – projektide abikõlblikud kulud, nagu need on määratlenud toetuslepinguid väljastavad vastavad rahastamisasutused; |
| --- | --- |

b)

„kogukulud” – projektide abikõlblikud kulud, nagu need on määratlenud toetuslepinguid väljastavad vastavad rahastamisasutused;

| c) | „jooksvad kulud” – ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks vajalikud kulud, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rahastamine; |
| --- | --- |

c)

„jooksvad kulud” – ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks vajalikud kulud, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse rahastamine;

| d) | „seotud ettevõte” – määruse (EÜ) nr 1906/2006 artiklis 2 määratletud seotud ettevõte. |
| --- | --- |

d)

„seotud ettevõte” – määruse (EÜ) nr 1906/2006 artiklis 2 määratletud seotud ettevõte.

Artikkel 2

Ülesanded ja tegevus

Ühisettevõtte ARTEMIS põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada manussüsteemide ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine;

| b) | töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajaduse korral neid kohandada; |
| --- | --- |

b)

töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava, ning vajaduse korral neid kohandada;

| c) | töötada välja ja rakendada artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava, mis on vajalik artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

töötada välja ja rakendada artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava, mis on vajalik artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava täitmiseks;

| d) | algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvate ja tõhusate menetluste teel valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetusi; |
| --- | --- |

d)

algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja määrata avatud, läbipaistvate ja tõhusate menetluste teel valitud projektidele olemasolevate rahaliste vahendite piires toetusi;

| e) | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige seitsmenda raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning teadus- ja arendustulemuste paremat koostoimet ja kasutamist manussüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

e)

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine Euroopa (eelkõige seitsmenda raamprogrammi tasandi) ning riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega, et edendada Euroopas viljakat innovatsioonikeskkonda ning teadus- ja arendustulemuste paremat koostoimet ja kasutamist manussüsteemide valdkonnas;

| f) | jälgida ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

f)

jälgida ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme;

| g) | viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; |
| --- | --- |

g)

viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi;

| h) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

h)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| i) | viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

i)

viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 3

Liikmed

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed (edaspidi „asutajaliikmed”) on:

| a) | ühendus, keda esindab komisjon; |
| --- | --- |

a)

ühendus, keda esindab komisjon;

| b) | Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik; ning |
| --- | --- |

b)

Belgia, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik; ning

| c) | alates ühisettevõtte ARTEMIS põhikirja kinnitamisest ARTEMISIA ühing (edaspidi „ARTEMISIA”), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber 17201341) registreeritud peakontoriga Eindhovenis (Madalmaad) ja mis tegutseb manussüsteemide valdkonnas tegutsevate Euroopa äriühingute ja teiste teadus- ja arendusorganisatsioonide esindajana. |
| --- | --- |

c)

alates ühisettevõtte ARTEMIS põhikirja kinnitamisest ARTEMISIA ühing (edaspidi „ARTEMISIA”), mis on Madalmaade õiguse alusel asutatud ühing (registreerimisnumber 17201341) registreeritud peakontoriga Eindhovenis (Madalmaad) ja mis tegutseb manussüsteemide valdkonnas tegutsevate Euroopa äriühingute ja teiste teadus- ja arendusorganisatsioonide esindajana.

2.   Tingimusel et nad toetavad määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärke ja on valmis täitma kõiki liikmestaatusest tulenevaid kohustusi, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS põhikirja heakskiitmine, võivad ühisettevõtte ARTEMIS liikmeks saada järgmised juriidilised isikud:

| a) | teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

a)

teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid;

| b) | kõik teised riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kes rakendavad manussüsteemide valdkonnas teadus- ja arenduspoliitikat või -programme; |
| --- | --- |

b)

kõik teised riigid (edaspidi „kolmandad riigid”), kes rakendavad manussüsteemide valdkonnas teadus- ja arenduspoliitikat või -programme;

| c) | kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamist olulisel määral rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

c)

kõik muud juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamist olulisel määral rahaliselt toetama.

3.   Asutajaliikmeid ja lõikes 2 osutatud uusi liikmeid nimetatakse edaspidi „liikmeteks”.

4.   Liikmesriike ja assotsieerunud riike, kes on ühisettevõtte ARTEMIS liikmed, nimetatakse edaspidi „ARTEMISe liikmesriikideks”. Iga ARTEMISe liikmesriik nimetab ühisettevõtte ARTEMIS organitesse oma esindaja ning määrab riikliku üksuse või riiklikud üksused, mille ülesanne on täita tema kohustusi ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse elluviimisel.

5.   ARTEMISe liikmesriike ja komisjoni nimetatakse edaspidi ühisettevõtte ARTEMIS „ametiasutusteks”.

Artikkel 4

Ühinemine ja liikmestaatuse muutmine

1.   Kõik taotlused ühisettevõttega ARTEMIS ühinemiseks esitatakse juhatusele kooskõlas artikli 6 lõike 2 punktiga a.

2.   Liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed, saavad liikmeks, teatades juhatusele kirjalikult käesoleva põhikirja ning ühisettevõtte ARTEMIS tegevust reguleerivate muude sätete heakskiitmisest.

3.   Kolmandate riikide taotlusi ühisettevõttega ARTEMIS ühinemiseks kaalub juhatus ning esitab soovituse komisjonile. Komisjon võib teha ettepaneku muuta määrust seoses kolmanda riigi ühinemisega, tingimusel et läbirääkimised ühisettevõttega ARTEMIS on edukalt lõpule viidud.

4.   Kõikide teiste juriidiliste isikute ühinemist käsitlevate otsuste või kolmandate riikide ühinemist käsitlevate soovituste tegemisel võtab juhatus arvesse taotleja olulisust ja võimalikku lisandväärtust ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamise suhtes. Kõikide ühinemistaotluste puhul esitab komisjon nõukogule aegsasti teavet juhatuse arvamuse ja vajaduse korral juhatuse otsuse kohta.

5.   Ühisettevõtte ARTEMIS liikmestaatust ei saa anda üle kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva nõusolekuta.

6.   Iga liige võib ühisettevõttest ARTEMIS välja astuda. Väljaastumine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest teistele liikmetele teatamist, misjärel vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest, välja arvatud kohustused, mis on võetud ühisettevõte ARTEMIS otsustega vastavalt käesolevale põhikirjale enne liikme väljaastumist.

Artikkel 5

Ühisettevõtte ARTEMIS organid

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS organid on:

| — | juhatus; |
| --- | --- |

—

juhatus;

| — | tegevdirektor; |
| --- | --- |

—

tegevdirektor;

| — | ametiasutuste nõukogu; |
| --- | --- |

—

ametiasutuste nõukogu;

| — | tööstus- ja teaduskomitee. |
| --- | --- |

—

tööstus- ja teaduskomitee.

2.   Kui teatav ülesanne ei ole antud konkreetselt ühelegi organile, kuulub see juhatuse pädevusse.

Artikkel 6

Juhatus

Koosseis, hääleõigus ja otsuste vastuvõtmine

| a) | Juhatus koosneb ühisettevõtte ARTEMIS liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest; |
| --- | --- |

a)

Juhatus koosneb ühisettevõtte ARTEMIS liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest;

| b) | ühisettevõtte ARTEMIS iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte ARTEMIS iga liige nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub liikme hääleõigus juhatuses. Tööstus- ja teaduskomitee esimehel ei ole hääleõigust;

| c) | ARTEMISIA-l ja ametiasutustel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90 % kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on ARTEMISIA-l 50 % ja ametiasutustel 50 % häältest; |
| --- | --- |

c)

ARTEMISIA-l ja ametiasutustel on võrdne hääleõigus, mis moodustab kokku vähemalt 90 % kõikidest häältest. Hääleõiguse esialgse jaotuse kohaselt on ARTEMISIA-l 50 % ja ametiasutustel 50 % häältest;

| d) | ametiasutuste häälte jagunemine määratakse kindlaks igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel eelarveaastal projektidele makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10 % häältest; |
| --- | --- |

d)

ametiasutuste häälte jagunemine määratakse kindlaks igal aastal proportsionaalselt nende poolt viimasel kahel eelarveaastal projektidele makstud toetusega. Komisjonil on vähemalt 10 % häältest;

| e) | esimesel eelarveaastal ja neile järgnevatel eelarveaastatel, millele eelmisel eelarveaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud kuni kaks ARTEMISe liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametiasutuste häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ARTEMISe liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

e)

esimesel eelarveaastal ja neile järgnevatel eelarveaastatel, millele eelmisel eelarveaastal on projektidele riiklikku toetust maksnud kuni kaks ARTEMISe liikmesriiki, on komisjonil üks kolmandik ametiasutuste häältest. Ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ARTEMISe liikmesriikide vahel;

| f) | sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ARTEMIS; |
| --- | --- |

f)

sellise uue liikme hääleõiguse, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriik ega assotsieerunud riik, määrab kindlaks juhatus enne liikme ühinemist ühisettevõttega ARTEMIS;

| g) | otsused võetakse vastu vähemalt 75 % häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

g)

otsused võetakse vastu vähemalt 75 % häälteenamusega, kui käesolevas põhikirjas ei ole otseselt sätestatud teisiti;

| h) | esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest. |
| --- | --- |

h)

esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajatena sooritatud toimingute eest.

Roll ja ülesanded

Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet.

Juhatusel on eelkõige järgmised ülesanded:

| a) | hinnata taotlusi ning teha otsus või esitada soovitus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

a)

hinnata taotlusi ning teha otsus või esitada soovitus liikmestaatuse muutmise kohta vastavalt artiklile 4;

| b) | otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ega ole suutnud kõrvaldada puudusi tegevdirektori kehtestatud mõistliku aja jooksul, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingu sätete kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

otsustada iga sellise liikme liikmestaatuse lõpetamine, kes ei täida oma kohustusi ega ole suutnud kõrvaldada puudusi tegevdirektori kehtestatud mõistliku aja jooksul, ilma et see piiraks ühenduse õiguse järgimist tagavate asutamislepingu sätete kohaldamist;

| c) | võtta vastavalt määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjad; |
| --- | --- |

c)

võtta vastavalt määruse artiklile 6 vastu ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjad;

| d) | kiita heaks algatused artikli 24 kohaseks põhikirja muutmiseks; |
| --- | --- |

d)

kiita heaks algatused artikli 24 kohaseks põhikirja muutmiseks;

| e) | kiita heaks artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava; |
| --- | --- |

e)

kiita heaks artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastane strateegiline kava, sealhulgas teadusuuringute kava;

| f) | teostada järelevalvet ühisettevõtte ARTEMIS kogu tegevuse üle; |
| --- | --- |

f)

teostada järelevalvet ühisettevõtte ARTEMIS kogu tegevuse üle;

| g) | teostada järelevalvet artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle; |
| --- | --- |

g)

teostada järelevalvet artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava rakendamise üle;

| h) | kiita heaks iga-aastane rakenduskava vastavalt artikli 18 lõikele 4 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane eelarvekava, sealhulgas ametikohtade loetelu; |
| --- | --- |

h)

kiita heaks iga-aastane rakenduskava vastavalt artikli 18 lõikele 4 ja artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane eelarvekava, sealhulgas ametikohtade loetelu;

| i) | kiita heaks artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ning raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne ning raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle; |
| --- | --- |

j)

nimetada ametisse tegevdirektor, otsustada tema ametist vabastamine või asendamine, anda talle juhtnööre ja teostada järelevalvet tema töö üle;

| k) | luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks komiteesid või töörühmi; |
| --- | --- |

k)

luua vajaduse korral konkreetsete ülesannete täitmiseks komiteesid või töörühmi;

| l) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord; |
| --- | --- |

l)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord;

| m) | anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud ühisettevõtte ARTEMIS konkreetsele organile; |
| --- | --- |

m)

anda üle kõik ülesanded, mida ei ole määratud ühisettevõtte ARTEMIS konkreetsele organile;

| n) | võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud määruse artiklis 14. |
| --- | --- |

n)

võtta vastu praktiline kord määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamiseks, nagu on osutatud määruse artiklis 14.

Ühendusel on vetoõigus kõikide otsuste suhtes, mis on seotud tema rahalise toetuse kasutamisega, ühisettevõtte tegevuse lõpetamist käsitlevate otsuste ning punktidega a, b, c, j ja n seotud otsuste suhtes.

Töökord

| a) | Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas; |
| --- | --- |

a)

Juhatuse koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas;

| b) | juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees; |
| --- | --- |

b)

juhatuse koosolekuid juhatab tööstus- ja teaduskomitee esimees;

| c) | kui juhatus ei otsusta teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel; |
| --- | --- |

c)

kui juhatus ei otsusta teisiti, osaleb tegevdirektor koosolekutel;

| d) | kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon; |
| --- | --- |

d)

kuni juhatus ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon;

| e) | juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, ARTEMISIA ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriigi esindajat. |
| --- | --- |

e)

juhatuse kvoorumi moodustavad komisjon, ARTEMISIA ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriigi esindajat.

Artikkel 7

Tegevdirektor

1.   Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte ARTEMIS igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Ta täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja annab aru juhatusele. Tegevdirektor kasutab töötajate suhtes määruse artikli 7 lõikes 2 sätestatud volitusi.

2.   Juhatus nimetab tegevdirektori ametisse kolmeks aastaks pärast konkursiteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja muudes perioodikaväljaannetes või veebisaitidel. Juhatus võib pärast tegevdirektori töötulemuste hindamist tema ametiaega ühe korra kuni neljaks aastaks pikendada.

3.   Tegevdirektori roll ja ülesanded on järgmised:

| a) | koostada koostöös tööstus- ja teaduskomiteega artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava ja eelarvekava ning esitada need vastavalt artiklile 18 juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

koostada koostöös tööstus- ja teaduskomiteega artikli 19 lõikes 3 osutatud iga-aastane rakenduskava ja eelarvekava ning esitada need vastavalt artiklile 18 juhatusele heakskiitmiseks;

| b) | teostada järelevalvet iga-aastase rakenduskava elluviimiseks vajalike tegevuste korraldamise ja täideviimise üle käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametiasutuste nõukogu hilisemate otsuste kohaselt; |
| --- | --- |

b)

teostada järelevalvet iga-aastase rakenduskava elluviimiseks vajalike tegevuste korraldamise ja täideviimise üle käesoleva põhikirja raames ja selles sätestatud eeskirjade, samuti juhatuse ja ametiasutuste nõukogu hilisemate otsuste kohaselt;

| c) | koostada artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne, artikli 18 lõikes 5 osutatud raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

c)

koostada artikli 19 lõikes 4 osutatud iga-aastane tegevusaruanne, artikli 18 lõikes 5 osutatud raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss ning esitada need juhatusele heakskiitmiseks;

| d) | esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ARTEMIS sisemise töökorralduse kohta; |
| --- | --- |

d)

esitada juhatusele heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ARTEMIS sisemise töökorralduse kohta;

| e) | esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta; |
| --- | --- |

e)

esitada ametiasutuste nõukogule heakskiitmiseks ettepanekud ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside läbiviimise korra, sealhulgas projektitaotluste hindamise ja valikumenetluse kohta;

| f) | algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli; |
| --- | --- |

f)

algatada projektikonkursse, hinnata projektitaotlusi ja teha nende hulgast valik ning pidada läbirääkimisi väljavalitud taotluste toetuslepingute üle ning seejärel teostada ametiasutuste nõukogu antud volituste piires projektide üle korrapärast järelevalvet ja järelkontrolli;

| g) | sõlmida toetuslepinguid artiklites 12 ja 13 osutatud teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida artiklis 20 osutatud teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks; |
| --- | --- |

g)

sõlmida toetuslepinguid artiklites 12 ja 13 osutatud teadus- ja arendustegevuse elluviimiseks ning sõlmida artiklis 20 osutatud teenus- ja tarnelepinguid, mis on vajalikud ühisettevõtte ARTEMIS tegevuseks;

| h) | anda luba ühisettevõtte ARTEMIS kõikide maksete tegemiseks; |
| --- | --- |

h)

anda luba ühisettevõtte ARTEMIS kõikide maksete tegemiseks;

| i) | kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ARTEMIS tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia; |
| --- | --- |

i)

kehtestada vajalikud meetmed ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude hindamiseks, sealhulgas kehtestada ühisettevõtte ARTEMIS tõhususe ja tulemuste hindamiseks sõltumatu järelevalve ja kontroll, ning need meetmed ellu viia;

| j) | korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta; |
| --- | --- |

j)

korraldada projektide läbivaatamisi ja tehnilisi auditeid teadus- ja arendustulemuste hindamiseks ning anda juhatusele aru üldtulemuste kohta;

| k) | teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadega; |
| --- | --- |

k)

teostada vajaduse korral projektides osalejate finantsauditeid kas otse või riiklike ametiasutuste kaudu kooskõlas ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadega;

| l) | pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ARTEMIS uute liikmete ühinemistingimuste üle; |
| --- | --- |

l)

pidada juhatuse nimel ja juhatuselt saadud volituste raames läbirääkimisi ühisettevõtte ARTEMIS uute liikmete ühinemistingimuste üle;

| m) | teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud artikli 19 lõikes 3 osutatud ühisettevõtte ARTEMIS iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks; |
| --- | --- |

m)

teostada juhatuse kehtestatud piirides ja tingimustel mis tahes muid toiminguid, mis on vajalikud artikli 19 lõikes 3 osutatud ühisettevõtte ARTEMIS iga-aastase rakenduskavaga hõlmamata eesmärkide edukaks saavutamiseks;

| n) | kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana; |
| --- | --- |

n)

kutsuda kokku ja/või korraldada juhatuse ja ametiasutuste nõukogu koosolekuid ja vajaduse korral osaleda neil vaatlejana;

| o) | anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb; |
| --- | --- |

o)

anda juhatusele igasugust teavet, mida viimane taotleb;

| p) | esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta; |
| --- | --- |

p)

esitada juhatusele ettepaneku(d) sekretariaadi organisatsioonilise struktuuri kohta;

| q) | viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek. |
| --- | --- |

q)

viia läbi riskide hindamine ja riskijuhtimise analüüs ning teha juhatusele ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamiseks vajalikku kindlustust käsitlev ettepanek.

4.   Tegevdirektori alluvuses luuakse sekretariaat, kes toetab tegevdirektorit kõikide tema ülesannete täitmisel, kaasa arvatud:

| a) | sekretariaaditeenused ühisettevõtte ARTEMIS organitele; |
| --- | --- |

a)

sekretariaaditeenused ühisettevõtte ARTEMIS organitele;

| b) | taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine; |
| --- | --- |

b)

taotluste hindamise ja projektide järelevalve tugiteenused, sealhulgas projektikonkursside korraldamise ning projektide läbivaatamise ja tehniliste auditite korraldamise toetamine;

| c) | sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine; |
| --- | --- |

c)

sobiva siseauditi ja raamatupidamissüsteemi loomine ja haldamine;

| d) | finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS toetuste maksmine projektides osalejatele; |
| --- | --- |

d)

finantstehingutega seotud ülesanded, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS toetuste maksmine projektides osalejatele;

| e) | kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine; |
| --- | --- |

e)

kommunikatsioonitegevuse, nagu suhtekorralduse, teabe avaldamise ja levitamise ning ürituste korraldamise toetamine;

| f) | ühisettevõttele ARTEMIS vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadele. |
| --- | --- |

f)

ühisettevõttele ARTEMIS vajalike kaupade/teenuste hankekonkursside korraldamine vastavalt ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadele.

5.   Sekretariaadi nende ülesannete täitmiseks, mis ei ole seotud finantstehingutega, võib ühisettevõte ARTEMIS sõlmida lepingu väliste teenuseosutajatega. Kõnealused lepingud sõlmitakse ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjade kohaselt.

Artikkel 8

Ametiasutuste nõukogu

Koosseis, hääleõigus ja otsuste vastuvõtmine

| a) | Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ARTEMIS ametiasutustest; |
| --- | --- |

a)

Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ARTEMIS ametiasutustest;

| b) | iga ametiasutus nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametiasutuste nõukogus; |
| --- | --- |

b)

iga ametiasutus nimetab oma esindajad ja peaesindaja, kellele kuulub hääleõigus ametiasutuste nõukogus;

| c) | üks kolmandik hääleõigusest ametiasutuste nõukogus antakse ühendusele; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse teiste ametiasutuste nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ARTEMIS tegevusele vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b ning arvestades, et igal liikmel võib ametiasutuste nõukogus olla maksimaalselt 50 % hääleõigusest; |
| --- | --- |

c)

üks kolmandik hääleõigusest ametiasutuste nõukogus antakse ühendusele; ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse teiste ametiasutuste nõukogu liikmete vahel igal aastal proportsionaalselt nende selle aasta rahalise toetusega ühisettevõtte ARTEMIS tegevusele vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b ning arvestades, et igal liikmel võib ametiasutuste nõukogus olla maksimaalselt 50 % hääleõigusest;

| d) | kui vähem kui kolm ARTEMISe liikmesriiki on tegevdirektorile vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b teada andnud oma rahalisest toetusest, kuulub üks kolmandik häältest ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ARTEMISe liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

d)

kui vähem kui kolm ARTEMISe liikmesriiki on tegevdirektorile vastavalt artikli 11 lõike 6 punktile b teada andnud oma rahalisest toetusest, kuulub üks kolmandik häältest ühendusele ja ülejäänud kaks kolmandikku jaotatakse võrdselt ARTEMISe liikmesriikide vahel;

| e) | otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 60 % häälte koguarvust; |
| --- | --- |

e)

otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt 60 % häälte koguarvust;

| f) | ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud tema toetusega ühisettevõttele ARTEMIS; |
| --- | --- |

f)

ühenduse esindajal on vetoõigus kõikides küsimustes, mis on seotud tema toetusega ühisettevõttele ARTEMIS;

| g) | iga liikmesriik või assotsieerunud riik, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liige, võib osaleda ametiasutuste nõukogus vaatlejana. Nendele riikidele edastatakse kõik ametiasutuste nõukogu dokumendid ning nad võivad anda nõu iga ametiasutuste nõukogu vastu võetava otsuse kohta. |
| --- | --- |

g)

iga liikmesriik või assotsieerunud riik, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liige, võib osaleda ametiasutuste nõukogus vaatlejana. Nendele riikidele edastatakse kõik ametiasutuste nõukogu dokumendid ning nad võivad anda nõu iga ametiasutuste nõukogu vastu võetava otsuse kohta.

Roll ja ülesanded

Ametiasutuste nõukogu ülesanded on:

| a) | tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel; |
| --- | --- |

a)

tagada õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohane kohaldamine projektides osalejatele riiklike vahendite eraldamisel;

| b) | pidada arutelusid tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal koostatud artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi üle ja see heaks kiita, sealhulgas projektikonkursside eelarved; |
| --- | --- |

b)

pidada arutelusid tööstus- ja teaduskomitee ettepanekute põhjal koostatud artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi üle ja see heaks kiita, sealhulgas projektikonkursside eelarved;

| c) | kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise ning projektide järelevalve läbiviimise kord;

| d) | otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse; |
| --- | --- |

d)

otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektikonkursside eelarvesse;

| e) | kiita heaks projektikonkursside ulatus ja algatamine; |
| --- | --- |

e)

kiita heaks projektikonkursside ulatus ja algatamine;

| f) | kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine; |
| --- | --- |

f)

kiita heaks projektitaotlused, millele määratakse projektikonkursside tulemusel riiklik rahastamine;

| g) | otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS artikli 13 lõike 6 punktis a osutatud rahalise toetuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal; |
| --- | --- |

g)

otsustada ühenduse esindaja ettepaneku põhjal ühisettevõtte ARTEMIS artikli 13 lõike 6 punktis a osutatud rahalise toetuse protsentuaalne osa projektikonkursside põhjal algatatud projektides osalejatele teataval aastal;

| h) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord. |
| --- | --- |

h)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord.

Töökord

| a) | Ametiasutuste nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas; |
| --- | --- |

a)

Ametiasutuste nõukogu koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas, tavaliselt ühisettevõtte ARTEMIS asukohas;

| b) | ametiasutuste nõukogu valib endale esimehe; |
| --- | --- |

b)

ametiasutuste nõukogu valib endale esimehe;

| c) | kuni ametiasutuste nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon; |
| --- | --- |

c)

kuni ametiasutuste nõukogu ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku komisjon;

| d) | ametiasutuste nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriigi esindajat. |
| --- | --- |

d)

ametiasutuste nõukogu kvoorumi moodustavad komisjon ja vähemalt kolm ARTEMISe liikmesriigi esindajat.

Artikkel 9

Tööstus- ja teaduskomitee

Koosseis

ARTEMISIA nimetab ametisse tööstus- ja teaduskomitee liikmed.

Tööstus- ja teaduskomitee koosneb kuni 25 liikmest.

Roll ja ülesanded

Tööstus- ja teaduskomitee ülesanded on järgmised:

| a) | töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

töötada välja artikli 19 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekt, sealhulgas teadusuuringute kava sisu, ja ajakohastada seda, ning esitada see juhatusele heakskiitmiseks;

| b) | koostada artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

b)

koostada artikli 19 lõikes 2 osutatud iga-aastase tööprogrammi projekt, sealhulgas ühisettevõtte ARTEMIS algatatavate projektikonkursside sisu käsitlevad ettepanekud;

| c) | töötada välja ühisettevõtte ARTEMIS tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud; |
| --- | --- |

c)

töötada välja ühisettevõtte ARTEMIS tehnoloogilist, teadus- ja innovatsioonistrateegiat käsitlevad ettepanekud;

| d) | töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust; |
| --- | --- |

d)

töötada välja ettepanekud tegevusteks, mis käsitlevad avatud innovatsioonikeskkondade loomist, VKEde osalemise edendamist, standardite väljatöötamist läbipaistvalt ja osalemisele avatult, rahvusvahelist koostööd, teabelevi ja suhtekorraldust;

| e) | anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ARTEMIS eesmärgid; |
| --- | --- |

e)

anda nõu teistele organitele kõikides küsimustes, mis on seotud teadus- ja arendusprogrammide kavandamise ja elluviimisega, partnerlussuhete edendamisega ja ressursside võimendamisega Euroopas, et saavutada ühisettevõtte ARTEMIS eesmärgid;

| f) | nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab tööstus- ja teaduskomitee üks liige või mitu liiget; |
| --- | --- |

f)

nimetada vajaduse korral eespool loetletud ülesannete täitmiseks ametisse töörühmad, mille üldise koordineerimise eest vastutab tööstus- ja teaduskomitee üks liige või mitu liiget;

| g) | võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord. |
| --- | --- |

g)

võtta kooskõlas lõikega 3 vastu oma töökord.

Töökord

| a) | Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas; |
| --- | --- |

a)

Tööstus- ja teaduskomitee koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas;

| b) | tööstus- ja teaduskomitee valib endale esimehe; |
| --- | --- |

b)

tööstus- ja teaduskomitee valib endale esimehe;

| c) | kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku ARTEMISIA. |
| --- | --- |

c)

kuni tööstus- ja teaduskomitee ei ole töökorda vastu võtnud, kutsub koosolekud kokku ARTEMISIA.

Artikkel 10

Siseauditi ülesanne

Finantsmääruse artikli 185 lõikega 3 komisjoni siseaudiitorile usaldatud ülesandeid teostatakse juhatuse vastutusel, kes näeb selleks ette asjakohased sätted, võttes arvesse ühisettevõtte ARTEMIS suurust ja tegutsemisulatust.

Artikkel 11

Rahastamisallikad

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS tegevust rahastatakse ühiselt selle liikmete osamaksetena tasutud rahaliste toetuste ja mitterahaliste toetuste kaudu, millega rahastatakse jooksvaid kulusid ning teadus- ja arendustegevust.

2.   Kõiki ühisettevõtte ARTEMIS vahendeid kasutatakse määruse artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

3.   Ühisettevõtte ARTEMIS eelarvesse kantud vahendid hõlmavad järgmist:

| a) | liikmete toetused jooksvate kulude katmiseks, välja arvatud lõike 5 punktis c osutatud kulud; |
| --- | --- |

a)

liikmete toetused jooksvate kulude katmiseks, välja arvatud lõike 5 punktis c osutatud kulud;

| b) | ühenduse toetus teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

b)

ühenduse toetus teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks;

| c) | ühisettevõtte ARTEMIS teenitud tulu; |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtte ARTEMIS teenitud tulu;

| d) | muu rahaline toetus ja muud tulud. |
| --- | --- |

d)

muu rahaline toetus ja muud tulud.

Liikmete makstud toetustelt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte ARTEMIS tuluna.

4.   Juriidiline isik, kes ei ole liige, võib teha ühisettevõttele ARTEMIS mitterahalisi või rahalisi toetusi tegevdirektori poolt juhatuse nimel ja juhatuse antud volituste piires läbiräägitud tingimustel.

5.   Ühisettevõtte ARTEMIS jooksvaid kulusid rahastavad selle liikmed:

| a) | ARTEMISIA maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1 % kõigi projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro; |
| --- | --- |

a)

ARTEMISIA maksab rahalist toetust summas kuni 20 miljonit eurot või kuni 1 % kõigi projektide kogukuludest, olenevalt sellest, kumb summa on suurem, kuid mitte üle 30 miljoni euro;

| b) | ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot. Kui osa sellest toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 6 osutatud teadusuuringute jaoks; |
| --- | --- |

b)

ühendus maksab toetust summas kuni 10 miljonit eurot. Kui osa sellest toetusest jäetakse kasutamata, võib selle osa teha kättesaadavaks lõikes 6 osutatud teadusuuringute jaoks;

| c) | ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katteks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning eraldades artiklites 12 ja 13 osutatud riiklikke vahendeid; |
| --- | --- |

c)

ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katteks mitterahalist toetust, lihtsustades projektide rakendamist ning eraldades artiklites 12 ja 13 osutatud riiklikke vahendeid;

| d) | ühenduse ja ARTEMISIA toetus tehakse kättesaadavaks artiklis 18 osutatud asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Osamakseid tehakse ühisettevõtte finantsvajadustest lähtuvalt. |
| --- | --- |

d)

ühenduse ja ARTEMISIA toetus tehakse kättesaadavaks artiklis 18 osutatud asjaomase iga-aastase eelarvekava kohaselt. Osamakseid tehakse ühisettevõtte finantsvajadustest lähtuvalt.

6.   Ühisettevõtte ARTEMIS teadus- ja arendustegevus saab järgmist toetust:

| a) | ühenduse rahaline toetus projektide rahastamiseks summas kuni 410 miljonit eurot, mida võib suurendada lõike 5 punktis b osutatud ühenduse toetuse kasutamata osa võrra; |
| --- | --- |

a)

ühenduse rahaline toetus projektide rahastamiseks summas kuni 410 miljonit eurot, mida võib suurendada lõike 5 punktis b osutatud ühenduse toetuse kasutamata osa võrra;

| b) | ARTEMISe liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 12 ja 13. ARTEMISe liikmesriigid annavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks teada ühisettevõtte ARTEMIS algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust; |
| --- | --- |

b)

ARTEMISe liikmesriikide rahalised toetused, mis kokku ületavad ühenduse rahalise toetuse vähemalt 1,8kordselt. Kõnealused rahalised toetused makstakse projektides osalejatele vastavalt artiklitele 12 ja 13. ARTEMISe liikmesriigid annavad igal aastal tegevdirektorile juhatuse poolt kindlaks määratud kuupäevaks teada ühisettevõtte ARTEMIS algatatavateks projektikonkurssideks reserveeritud riiklikud rahalised toetused, võttes arvesse projektikonkurssidega hõlmatud ja toetust saava teadus- ja arendustegevuse ulatust;

| c) | projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, mis on võrdsed nende osaga projektide teostamiseks vajalikest abikõlblikest kuludest, nagu need on kindlaks määratud vastavate toetuslepinguid väljastavate rahastamisasutuste eeskirjadega. Nende kogutoetus ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametiasutuste toetus. |
| --- | --- |

c)

projektides osalevate teadus- ja arendusorganisatsioonide mitterahalised toetused, mis on võrdsed nende osaga projektide teostamiseks vajalikest abikõlblikest kuludest, nagu need on kindlaks määratud vastavate toetuslepinguid väljastavate rahastamisasutuste eeskirjadega. Nende kogutoetus ühisettevõtte ARTEMIS tegevusaja jooksul on vähemalt sama suur või suurem kui ametiasutuste toetus.

7.   Liikmed maksavad rahalise toetuse ühisettevõttele ARTEMIS vastavalt artiklis 18 osutatud iga-aastase eelarvekava sätetele osamaksetena.

8.   Kõik ühisettevõtte ARTEMIS uued liikmed, kes ei ole liikmesriigid ega assotsieerunud riigid, maksavad ühisettevõttele ARTEMIS rahalist toetust.

9.   Kui ühisettevõtte ARTEMIS mis tahes liige ei täida oma kohustusi seoses kokkulepitud rahalise toetusega ühisettevõttele ARTEMIS, teavitab tegevdirektor sellest kirjalikult kõnealust liiget ning määrab sellise puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui puudust ei ole sellise ajavahemiku jooksul kõrvaldatud, kutsub tegevdirektor kokku juhatuse koosoleku, et otsustada, kas oma kohustused täitmata jätnud liikme liikmestaatus tuleks lõpetada või tuleks kuni kohustuste täitmiseni rakendada muid meetmeid.

10.   Ühisettevõtte ARTEMIS loodud ja talle määruse artiklis 2 kirjeldatud eesmärkide täitmiseks üle kantud varad kuuluvad ühisettevõttele ARTEMIS, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 12

Teadus- ja arendustegevuse rakendamine

1.   Ühisettevõte ARTEMIS toetab teadus- ja arendustegevust avatud projektikonkursside, sõltumatu hindamise ja taotluste valiku ning väljavalitud taotlustele riikliku rahastamise jaotamise ja projektide rahastamise kaudu.

2.   Projektide rakendamiseks sõlmib ühisettevõte ARTEMIS projektides osalejatega toetuslepingud. Kõnealuste toetuslepingute tingimused on kooskõlas määruse artiklis 6 osutatud ühisettevõte ARTEMIS finantseeskirjadega ning neis viidatakse ja vajaduse korral need tuginevad artikli 13 lõike 6 punktis b osutatud vastavatele riiklikele toetuslepingutele.

3.   Selleks et võimaldada projektide rakendamist ja riikliku toetuse määramist, sõlmib ühisettevõte ARTEMIS halduskokkulepped ARTEMISe liikmesriikide poolt selleks nimetatud riiklike üksustega kooskõlas ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadega.

4.   Liikmesriigid või assotsieerunud riigid, kes ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liikmed, võivad ühisettevõttega ARTEMIS samasuguseid kokkuleppeid sõlmida.

5.   Ühisettevõte ARTEMIS kehtestab teadus- ja arendustegevuse järelevalve ja kontrolli korra, sealhulgas projektide järelevalvet ja tehnilist auditit käsitlevad sätted. ARTEMISe liikmesriigid ei nõua täiendavaid järelevalve- ja tehnilise auditi aruandeid lisaks neile, mida nõuab ühisettevõte ARTEMIS.

Artikkel 13

Projektide rahastamine

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud projektikonkursi alusel valitud projektide riiklik rahastamine koosneb ARTEMISe liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune riiklik toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju.

2.   Määruse artiklis 5 osutatud ühisettevõtte ARTEMIS teadus- ja arendustegevuseks ühenduse toetuse saamise tingimustele vastavad järgmised juriidilised isikud:

| a) | ARTEMISe liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ARTEMIS lepingute sõlmimise menetluse kohaselt sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase siseriikliku asutusega; |
| --- | --- |

a)

ARTEMISe liikmesriikides asutatud juriidilised isikud, kes on ühisettevõtte ARTEMIS lepingute sõlmimise menetluse kohaselt sõlminud selliseks projektiks toetuslepingu asjaomase siseriikliku asutusega;

| b) | teised juriidilised isikud, kes on asutatud liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ARTEMIS halduskokkulepped, et võimaldada oma riigi territooriumil asuvate teadus- ja arendusorganisatsioonide osalemist. |
| --- | --- |

b)

teised juriidilised isikud, kes on asutatud liikmesriikides või assotsieerunud riikides, mis ei ole ühisettevõtte ARTEMIS liikmed. Sel juhul võivad nimetatud riigid sõlmida ühisettevõttega ARTEMIS halduskokkulepped, et võimaldada oma riigi territooriumil asuvate teadus- ja arendusorganisatsioonide osalemist.

Selleks et vastata ühenduse rahastamise tingimustele, jäetakse käibemaks välja teadus- ja arendustegevuse rakendamisest tulenenud kuludest.

3.   Ühisettevõtte ARTEMIS algatatud ja avaldatud projektikonkurssides näidatakse ära iga konkursi kogueelarve. Kõnealuses eelarves näidatakse ühisettevõtte ARTEMIS iga liikmesriigi poolt riigi tasandil eraldatav summa ning ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse hinnanguline summa. Konkursiteates esitatakse hindamiskriteeriumid, lähtudes konkursi eesmärkidest, ning riiklikud ja ühisettevõtte ARTEMIS abikõlblikkuskriteeriumid.

4.   Ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus iga konkursi eelarvele on 55 % ARTEMISe liikmesriikide eraldatud kogusummast, välja arvatud juhul, kui ametiasutuste nõukogu otsustab ühenduse esindaja ettepanekul teisiti.

5.   Projektikonkursside, taotluste hindamise ja valiku tegemise puhul järgitakse järgmisi eeskirju:

| a) | ühisettevõtte ARTEMIS algatatud projektikonkursid on avatud ARTEMISe liikmesriikides ning teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. Kõnealused eeskirjad avalikustatakse; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte ARTEMIS algatatud projektikonkursid on avatud ARTEMISe liikmesriikides ning teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides asutatud osalejatele. Kõnealused eeskirjad avalikustatakse;

| b) | projektikonkursside käigus esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse kuulub vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet, mis on asutatud vähemalt kolmes ARTEMISe liikmesriigis. Ühisettevõte ARTEMIS kontrollib vastavate ametiasutuste korraldatud kontrollide alusel, kas võimalikud osalejad ja nende toetus projektitaotlustele vastavad varem kindlaks määratud riiklikele ja ühisettevõtte abikõlblikkuskriteeriumidele. Võimaluse korral teavitatakse neid vastavusest enne täieliku projektitaotluse esitamist. Need kontrollid ei põhjusta märkimisväärseid viivitusi projektitaotluste hindamise ja valiku tegemise protsessis; |
| --- | --- |

b)

projektikonkursside käigus esitatud projektitaotluste konsortsiumidesse kuulub vähemalt kolm mitteseotud ettevõtet, mis on asutatud vähemalt kolmes ARTEMISe liikmesriigis. Ühisettevõte ARTEMIS kontrollib vastavate ametiasutuste korraldatud kontrollide alusel, kas võimalikud osalejad ja nende toetus projektitaotlustele vastavad varem kindlaks määratud riiklikele ja ühisettevõtte abikõlblikkuskriteeriumidele. Võimaluse korral teavitatakse neid vastavusest enne täieliku projektitaotluse esitamist. Need kontrollid ei põhjusta märkimisväärseid viivitusi projektitaotluste hindamise ja valiku tegemise protsessis;

| c) | sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ARTEMIS riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet; |
| --- | --- |

c)

sõltumatute ekspertide abiga läbiviidava hindamis- ja valikuprotsessiga tagatakse, et ühisettevõtte ARTEMIS riikliku rahastamise jaotamisel järgitakse võrdse kohtlemise, kompetentsuse ja konkurentsi põhimõtet;

| d) | pärast taotluste hindamist koostab ametivõimude nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- |

d)

pärast taotluste hindamist koostab ametivõimude nõukogu taotluste pingerea, lähtudes selgetest hindamiskriteeriumidest ja taotluste kogupanusest konkursi eesmärgi saavutamisse;

| e) | ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid ja punkti b kohaselt läbi viidud kontrolle. Otsus on ARTEMISe liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu. |
| --- | --- |

e)

ametiasutuste nõukogu otsustab taotluste valiku ning riikliku rahastamise jaotamise valitud taotluste vahel olemasoleva eelarve piires, võttes arvesse riiklikke abikõlblikkuskriteeriumeid ja punkti b kohaselt läbi viidud kontrolle. Otsus on ARTEMISe liikmesriikide suhtes siduv ning täiendavat hindamis- ega valikuprotsessi ei toimu.

6.   Projektide rahastamisel järgitakse järgmisi eeskirju:

| a) | ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ARTEMIS ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte ARTEMIS rahaline toetus projektides osalejatele on protsentuaalne osa projekti rakendamisel kantud kogukuludest, mille toetuslepingut väljastav asjaomane rahastamisasutus on vajaduse korral kindlaks määranud. Kõnealuse protsentuaalse osa määrab igal aastal kindlaks ühisettevõte ARTEMIS ning see on kuni 16,7 %. See protsentuaalne osa on iga projektikonkursi puhul kõikide projektides osalejate jaoks võrdne;

| b) | ARTEMISe liikmesriigid sõlmivad projektis osalejatega toetuslepingud vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid. Vajaduse korral makstakse riiklikud rahalised toetused ARTEMISe liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja vastavalt riiklikele toetuslepingutele. ARTEMISe liikmesriigid teevad oma parima, et sünkroniseerida toetuslepingute tingimused ja sõlmimine ning maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt. |
| --- | --- |

b)

ARTEMISe liikmesriigid sõlmivad projektis osalejatega toetuslepingud vastavalt oma riiklikele eeskirjadele, võttes eelkõige arvesse abikõlblikkuskriteeriumeid ning muid vajalikke õiguslikke ja finantsnõudeid. Vajaduse korral makstakse riiklikud rahalised toetused ARTEMISe liikmesriikidelt projektides osalejatele otse välja vastavalt riiklikele toetuslepingutele. ARTEMISe liikmesriigid teevad oma parima, et sünkroniseerida toetuslepingute tingimused ja sõlmimine ning maksta riiklikud toetused välja õigeaegselt.

Artikkel 14

Finantskohustused

Ühisettevõtte ARTEMIS finantskohustused ei ületa ühisettevõttele tema liikmete poolt kättesaadavaks tehtud või ühisettevõtte eelarvesse tema liikmete poolt eraldatud rahaliste vahendite summat.

Artikkel 15

Tulud

Kuludest üle jäävaid tulusid ei maksta välja ühisettevõtte ARTEMIS liikmetele, välja arvatud ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse lõpetamise korral vastavalt artiklile 25.

Artikkel 16

Eelarveaasta

Eelarveaasta on kalendriaasta.

Artikkel 17

Eelarve täitmine

Ühisettevõtte ARTEMIS eelarvet täidab tegevdirektor.

Artikkel 18

Finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor esitab juhatusele igal aastal iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, mis sisaldab kahe järgmise aasta kulutuste prognoosi ja töökohtade loetelu. Selle prognoosi alusel koostatakse kahest nimetatud eelarveaastast esimese kohta tulude ja kulude kalkulatsioon sellise üksikasjalikkusega, mis on vajalik iga liikme sisemiseks eelarvemenetluseks seoses tema rahaliste toetustega ühisettevõttele ARTEMIS. Tegevdirektor esitab juhatusele kogu selleks vajaliku lisateabe.

2.   Juhatuse liikmed esitavad tegevdirektorile oma märkused iga-aastase eelarvekava esialgse projekti, eelkõige järgmise aasta kulude ja tulude kalkulatsiooni kohta.

3.   Võttes arvesse juhatuse liikmetelt saadud märkusi, koostab tegevdirektor koostöös tööstus- ja teaduskomiteega iga-aastase eelarvekava projekti järgmise aasta kohta ja esitab selle juhatusele heakskiitmiseks.

4.   Ühisettevõtte ARTEMIS juhatus võtab iga-aastase eelarvekava ja rakenduskava konkreetse aasta kohta vastu eelneva aasta lõpuks.

5.   Tegevdirektor esitab eelmise aasta raamatupidamise aastaaruande ja bilansi juhatusele heakskiitmiseks kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu. Eelneva aasta raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss esitatakse kontrollikojale ja komisjonile.

Artikkel 19

Planeerimine ja aruandlus

1.   Mitmeaastases strateegiakavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ARTEMIS eesmärkide saavutamiseks vajalikud strateegiad ja kavad, sealhulgas teadusuuringute kava.

2.   Iga-aastases tööprogrammis kirjeldatakse teadusuuringute kava rakendamiseks konkreetsel aastal vajalike projektikonkursside ulatust ja eelarvet.

3.   Iga-aastases rakenduskavas määratakse kindlaks ühisettevõtte ARTEMIS kogu tegevuskava konkreetsel aastal, sealhulgas ettenähtud projektikonkursid ning projektikonkursside kaudu rakendamist vajavad meetmed. Tegevdirektor esitab iga-aastase rakenduskava juhatusele koos artiklis 18 osutatud iga-aastase eelarvekavaga.

4.   Iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatakse ühisettevõtte ARTEMIS edusamme asjaomasel kalendriaastal, eelkõige seoses mitmeaastase strateegilise kava ning kõnealuse aasta rakenduskavaga. Samuti sisaldab see teavet VKEde osalemise kohta ühisettevõtte teadus- ja arendustegevuses. Tegevdirektor esitab iga-aastase tegevusaruande koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga.

5.   Kui juhatus on mitmeaastase strateegilise kava, iga-aastase rakenduskava ja iga-aastase tegevusaruande heaks kiitnud, tehakse need üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 20

Teenus- ja tarnelepingud

Ühisettevõte ARTEMIS kehtestab vastavalt finantseeskirjade sätetele kõik menetlused ja mehhanismid, mis on vajalikud ühisettevõtte ARTEMIS tegevuse läbiviimiseks sõlmitud teenus- ja tarnelepingute rakendamise, järelevalve ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 21

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Ühisettevõte ARTEMIS ei vastuta oma liikmete rahaliste kohustuste täitmise eest. Ta ei vastuta ühegi ARTEMISe liikmesriigi eest, kes ei täida oma kohustusi, mis tulenevad ühisettevõtte ARTEMIS algatatud projektikonkurssidest.

2.   Liikmed ei vastuta ühisettevõtte ARTEMIS ühegi kohustuse eest. Liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte ARTEMIS suhtes on üksnes sisemine vastutus ning piirdub liikmete toetusega vahenditesse vastavalt artikli 11 lõikele 3.

3.   Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 6 punkti a kohaselt projektis osalejatele rahaliste toetuste maksmist, piirdub ühisettevõtte ARTEMIS rahaline vastutus võlgnevuste eest liikmete poolt vastavalt artikli 11 lõike 3 punktile a jooksvate kulude katmiseks makstud toetustega.

4.   Ühisettevõte ARTEMIS sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja haldab seda.

Artikkel 22

Huvide konflikt

Ühisettevõte ARTEMIS väldib oma tegevuses mis tahes huvide konflikte.

Artikkel 23

Intellektuaalomandialased tegevuspõhimõtted

1.   Järgmised uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad põhinevad määrusel (EÜ) nr 1906/2006 ja vajaduse korral tagatakse nendega nimetatud määruse alusel teostatud teadus- ja arendustegevusega loodud intellektuaalomandi asjakohane kaitse ning uurimistulemuste kasutamine ja levitamine.

Käesolevas artiklis sätestatud intellektuaalomandialaste tegevuspõhimõtete eesmärk on edendada teadmiste loomist ja kasutamist, saavutada õiguste aus jaotamine, tunnustada innovatsiooni ning saavutada era- ja avaliku sektori üksuste laialdane osalemine projektides.

2.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „teave” – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

a)

„teave” – kõik joonised, spetsifikatsioonid, fotod, näidised, mudelid, protsessid, menetlused, juhised, tarkvara, aruanded, kirjutised ning muu tehniline ja/või äriteave, oskusteave, andmed või kõik dokumendid, sealhulgas suuline teave, mille suhtes ei kehti intellektuaalomandi õigused;

| b) | „intellektuaalomandi õigused” – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhttoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed; |
| --- | --- |

b)

„intellektuaalomandi õigused” – kõik intellektuaalomandi õigused, sealhulgas patendid, kasulikud mudelid ja kasuliku mudeli tunnistused, tööstusdisainiõigused, autoriõigused, ärisaladused, andmebaasiõigused, pooljuhttoodete mikrolülituse topograafia õigused ning nende kõikide registreerimised, taotlused, jaotused, jätkamised, läbivaatamised, uuendamised või taasväljaandmised, välja arvatud kaubamärgid ja kaubanimed;

| c) | „taustteave” – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena; |
| --- | --- |

c)

„taustteave” – teave, mille omand või kontroll kuulub vastava projektilepingu jõustumiskuupäeval projektis osalejale või mille omandi või kontrolli saab projektis osaleja projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena;

| d) | „olemasolevad intellektuaalomandi õigused” – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandi või kontrolli projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

d)

„olemasolevad intellektuaalomandi õigused” – intellektuaalomandi õigused, mis on vastava projekti konsortsiumilepingu jõustumiskuupäeval projektis osaleja omandis või kontrolli all või mille üle projektis osaleja saavutab omandi või kontrolli projekti raamest välja jääva tegevuse tulemusena vastava projektilepingu kehtivusaja jooksul;

| e) | „taust” – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

e)

„taust” – taustteave ja olemasolevad intellektuaalomandi õigused;

| f) | „uus teave” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave; |
| --- | --- |

f)

„uus teave” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud teave;

| g) | „uued intellektuaalomandi õigused” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

g)

„uued intellektuaalomandi õigused” – asjaomase projekti raames vastava projektilepingu alusel sooritatud tegevuse tulemusena saadud intellektuaalomandi õigused;

| h) | „teadmised” – uus teave ja uued intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

h)

„teadmised” – uus teave ja uued intellektuaalomandi õigused;

| i) | „kasutusõigus” – tausta ja teadmiste lihtlitsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti; |
| --- | --- |

i)

„kasutusõigus” – tausta ja teadmiste lihtlitsentsid ja kasutajaõigused, mille hulka ei kuulu all-litsentsimise õigus, kui projektilepingus ei ole kokku lepitud teisiti;

| j) | „vajalik” – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või teadmiste kasutamiseks; intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi; |
| --- | --- |

j)

„vajalik” – tehniliselt hädavajalik projekti rakendamiseks ja/või teadmiste kasutamiseks; intellektuaalomandi õiguste korral tähendab see seda, et kasutusõiguste mitteandmise korral rikutakse intellektuaalomandi õigusi;

| k) | „kasutamine” – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine teenuse loomiseks ja osutamiseks, mille võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus; |
| --- | --- |

k)

„kasutamine” – toote või protsessi väljatöötamine, loomine ja turustamine teenuse loomiseks ja osutamiseks, mille võib täpsemalt määratleda kohaldatavas projektilepingus;

| l) | „levitamine” – teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab ka teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites; |
| --- | --- |

l)

„levitamine” – teadmiste avalikustamine asjakohaste vahendite abil, välja arvatud teadmiste kaitsega seotud formaalsustest tulenev avaldamine; see hõlmab ka teadmiste avaldamist mis tahes teabekanalites;

| m) | „projektileping” – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi; |
| --- | --- |

m)

„projektileping” – projektis osalejate vaheline leping, milles sätestatakse nende vahel konkreetse projekti suhtes kohaldatavad tingimused, näiteks projekti konsortsiumileping, mis ilma piiranguteta hõlmab käesoleva artikli kohaseid kasutusõigusi;

| n) | „üleandmistingimused” – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest madalam, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud. |
| --- | --- |

n)

„üleandmistingimused” – finantstingimused, mille väärtus on õiglastest ja mõistlikest tingimustest madalam, tavaliselt kasutusõiguste andmise kulud.

3.   Ilma et see piiraks ühenduse konkurentsieeskirju, kehtivad projektide intellektuaalomandikokkulepete suhtes järgmised põhimõtted:

3.1.   Omandiline kuuluvus

| 3.1.1. | Ühisettevõtte ARTEMIS vahenditega loodud või talle tema tegevuse rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ARTEMIS, kui ei ole ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ühisettevõtte ARTEMIS vahenditega loodud või talle tema tegevuse rakendamiseks üle antud materiaalne ja immateriaalne vara kuulub ühisettevõttele ARTEMIS, kui ei ole ette nähtud teisiti.

| 3.1.2. | Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ARTEMIS. |
| --- | --- |

3.1.2.

Olenemata eelnevatest sätetest ei jää projektides loodud teave ega intellektuaalomandi õigused ühisettevõttele ARTEMIS.

| 3.1.3. | Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ARTEMIS projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta. |
| --- | --- |

3.1.3.

Iga projektis osaleja jääb oma tausta omanikuks. Osalejad võivad kirjalikus projektilepingus määratleda ühisettevõtte ARTEMIS projektiks vajaliku tausta ning vajaduse korral osa taustast välja jätta.

| 3.1.4. | Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

3.1.4.

Projektide raames tehtud tööst tulenenud teadmised kuuluvad neid teadmisi loonud tööd teostavale osalejale või teostavatele osalejatele vastavalt toetuslepingus ja projektilepingus kokkulepitule ning käesolevas artiklis sätestatud põhimõtetele.

3.2.   Kasutusõigused

| 3.2.1. | Projektis osalejad võivad otsustada anda laiemad kasutusõigused, kui käesoleva artikliga on ette nähtud. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mis on vajalik projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta. |
| --- | --- |

3.2.1.

Projektis osalejad võivad otsustada anda laiemad kasutusõigused, kui käesoleva artikliga on ette nähtud. Projektis osalejad võivad määratleda tausta, mis on vajalik projekti teostamiseks, ning vajaduse korral osa sellest välja jätta.

| 3.2.2. | Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokku lepitud üleandmistingimustel, välja arvatud juhul, kui projektilepingu kõik osalejad on kokku leppinud teisiti. |
| --- | --- |

3.2.2.

Tausta kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui kõnealune taust on teistele osalejatele vajalik nende projektitöö teostamiseks, tingimusel et omanikul on õigus kõnealuseid õigusi anda. Kasutusõigused antakse asjaomaste projektis osalejate poolt kokku lepitud üleandmistingimustel, välja arvatud juhul, kui projektilepingu kõik osalejad on kokku leppinud teisiti.

| 3.2.3. | Teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainukasutusõiguseta ja üleandmisõiguseta. |
| --- | --- |

3.2.3.

Teadmiste kasutusõigused antakse teistele samas projektis osalejatele, kui nad vajavad neid teadmisi oma projektitöö teostamiseks. Nimetatud kasutusõigused antakse kasutustasuta, ainukasutusõiguseta ja üleandmisõiguseta.

| 3.2.4. | Samas projektis osalejatel on tausta kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnealused kasutusõigused antakse ainukasutus- ja üleandmisõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

3.2.4.

Samas projektis osalejatel on tausta kasutusõigused, kui see on vajalik nende enda teadmiste kasutamiseks kõnealuses projektis, tingimusel et tausta omanikul on õigus neid kasutusõigusi anda. Kõnealused kasutusõigused antakse ainukasutus- ja üleandmisõiguseta ning õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

| 3.2.5. | Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda kasutamiseks vajalik. Kõnealused kasutusõigused antakse üleandmis- ja ainukasutusõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. |
| --- | --- |

3.2.5.

Samas projektis osalejatel on teadmiste kasutusõigus, kui see on nende enda kasutamiseks vajalik. Kõnealused kasutusõigused antakse üleandmis- ja ainukasutusõiguseta kas ilma kasutustasuta või õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

| 3.2.6. | Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks. |
| --- | --- |

3.2.6.

Kui kõik omanikud sellega nõustuvad, antakse kokkulepitavatel õiglastel ja mõistlikel tingimustel teadmiste kasutusõigus kolmandale isikule edasiste teadusuuringute tegemiseks.

3.3.   Kaitse, kasutamine ja levitamine

| 3.3.1. | Kui teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab selle omanik nende asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste osalejate õigustatud huve asjaomases projektis, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise. |
| --- | --- |

3.3.1.

Kui teadmisi on võimalik tulutoovalt kasutada, i) tagab selle omanik nende asjakohase ja tõhusa kaitse, võttes arvesse enda ja teiste osalejate õigustatud huve asjaomases projektis, eelkõige ärihuve, ning ii) kasutab neid või tagab nende kasutamise.

| 3.3.2. | Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta. |
| --- | --- |

3.3.2.

Iga osaleja tagab, et talle kuuluvaid teadmisi levitatakse põhjendamatu viivituseta.

| 3.3.3. | Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. |
| --- | --- |

3.3.3.

Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega.

| 3.3.4. | Teiste samas projektis osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabe või selliste teiste osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema teadmiste või taustaga. Sellisel juhul toimub levitamine ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks. |
| --- | --- |

3.3.4.

Teiste samas projektis osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabe või selliste teiste osalejate uue teabe, taustteabe või konfidentsiaalse teabega seotud muude andmete või teabe levitamisest tuleb kõnealustele teistele osalejatele ette teatada. Iga kõnealune osaleja võib 45 päeva jooksul pärast sellise teate saamist esitada vastuväite, kui levitamine kahjustaks tema õigustatud huve seoses tema teadmiste või taustaga. Sellisel juhul toimub levitamine ainult juhul, kui tarvitusele võetakse vajalikud meetmed nende õigustatud huvide kaitseks.

| 3.3.5. | Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega. |
| --- | --- |

3.3.5.

Kõik teadmistega seotud osaleja poolt või tema nimel esitatud trükised, patenditaotlused või mis tahes muu teadmistega seotud levitamine peab sisaldama märkust selle kohta, et asjaomased teadmised on loodud ühisettevõtte ARTEMIS rahalise toetuse abil. Levitamistegevus peab olema kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitse, konfidentsiaalsuskohustuste ja teadmiste omanike õigustatud huvidega.

3.4.   Üleandmine

| 3.4.1. | Kui osaleja annab teadmiste omandi üle, annab ta saajale üle oma nimetatud teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle igale järgmisele õiguste omanikule. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

3.4.1.

Kui osaleja annab teadmiste omandi üle, annab ta saajale üle oma nimetatud teadmistega seotud kohustused, sealhulgas kohustuse anda need kohustused üle igale järgmisele õiguste omanikule. Kõnealused kohustused hõlmavad kasutusõiguste andmise ning levitamise ja kasutamisega seotud kohustusi.

| 3.4.2. | Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette, ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud. |
| --- | --- |

3.4.2.

Juhul kui projektis osaleja on kohustatud kasutusõiguse tagamiseks andma oma kohustused edasi, teatab ta kavandatud üleandmisest konfidentsiaalsuskohustusi järgides teistele osalejatele vähemalt 45 päeva ette, ning edastab piisava teabe teadmiste uue omaniku kohta, et võimaldada teistel osalistel oma kasutusõigusi kasutada. Pärast teatamist võib iga osaleja 30 päeva jooksul või kirjalikult kokku lepitud muu tähtaja jooksul esitada vastuväite omandi kavandatud üleandmisele, kui see kahjustaks tema kasutusõigusi. Kui üks osalejatest tõendab, et tema kasutusõigusi kahjustatakse, ei toimu kavandatav üleandmine enne, kui asjakohased osalejad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

| 3.5. | Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, milles sätestatakse intellektuaalomandikokkulepped vastavalt käesolevale artiklile. |
| --- | --- |

3.5.

Samas projektis osalejad sõlmivad omavahel projektilepingu, milles sätestatakse intellektuaalomandikokkulepped vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 24

Põhikirja muutmine

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS iga liige võib esitada juhatusele algatuse põhikirja muutmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud algatused, mille juhatus on heaks kiitnud, esitatakse muudatusettepaneku eelnõuna komisjonile, kes võtab muudatused vajaduse korral vastu.

3.   Kõik muudatused, mis mõjutavad käesoleva põhikirja olulisi elemente, eelkõige põhikirja artiklite 3, 4, 6, 7, 11, 13, 21, 24 ja 25 muudatused, võetakse siiski vastu vastavalt asutamislepingu artiklile 172.

Artikkel 25

Tegevuse lõpetamine

1.   Ühisettevõtte ARTEMIS tegevus lõpetatakse määruse artikli 1 lõikes 1 sätestatud perioodi lõppedes või pärast määruse artikli 11 lõike 2 kohast määruse muutmist.

2.   Lõpetamismenetlus algab automaatselt, kui komisjon lõpetab oma liikmestaatuse ühisettevõttes ARTEMIS.

3.   Ühisettevõtte ARTEMIS likvideerimismenetluseks määrab juhatus ühe või mitu likvideerijat, kes järgivad juhatuse otsuseid.

4.   Kui ühisettevõtte ARTEMIS tegevus lõpetatakse, tagastab ta asukohariigile asukohariigi poolt talle määruse artiklis 17 osutatud asukohalepingu kohase toetusena antud kogu materiaalse vara.

5.   Kui kogu materiaalse vara küsimus on vastavalt lõikele 4 lahendatud, kasutatakse kõiki muid varasid ühisettevõtte ARTEMIS kohustuste ja selle tegevuse lõpetamise kulude katmiseks. Mis tahes ülejääk jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ARTEMIS antud tegeliku toetuse osatähtsust. Mis tahes ühendusele jagatud ülejääk kantakse komisjoni eelarvesse.

6.   Ülejäänud varad jagatakse proportsionaalselt nende liikmete vahel, kes on tegevuse lõpetamise ajal veel olemas, arvestades nende poolt ühisettevõttele ARTEMIS antud tegeliku toetuse osatähtsust.

7.   Ühisettevõtte ARTEMIS sõlmitud toetuslepingute ning teenus- ja tarnelepingute asjakohase haldamise tagamiseks kehtestatakse ajutine menetlus, mis kestab ühisettevõtte ARTEMIS tegutsemisajast kauem.

---